# data[].attributes.body
Instruktion för det enskilda Energiarbetet.

# data[].attributes.body
Faktablad

# data[].attributes.body
Labrapports mall

# data[].attributes.body
Laboration

# data[].attributes.body
Laboration

# data[].attributes.body
Laboration

# data[].attributes.body
Laboration

# data[].attributes.body
Mälarenergi

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur skulle du klara dig utan el? El är en energiform som kan användas till allt från att ladda mobilen till att driva tåg. Lär dig allt om el hos oss.

# data[].attributes.body
Vattenfall

# data[].attributes.attachment_link.description
El och värme produceras från olika energislag, till exempel biomassa, kol, vatten, naturgas, kärnkraft, havsenergi, olja, sol och vind.

# data[].attributes.body
Faktablad

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Enligt lag ska producenterna ansvara för att mobilerna återvinns på ett korrekt sätt. I Sverige ska avfallshanteringen skötas genom El-kretsen som är ett ideellt bolag där alla tillverkare är medlemmar. Här plockas mobilerna sönder på ett säkert sätt och de metaller som kan användas på nytt återvinns.

Men till El-kretsen lämnas bara cirka en halv miljon mobiler varje år.

- Vi undrar själva vart resten tar vägen, säger Niklas Seeger, vd, till Sveriges Natur.

Eftersom producenterna betalar en avgift för varje mobil som El-kretsen återvinner har tillverkarna själva inget intresse av att gamla mobiler hamnar där. Så vart tar de vägen?

Svaret är att de fyra största mobiloperatörerna i Sverige sedan ett par år tillbaka erbjuder sina kunder att lämna in sin gamla mobil när de köper en ny.- Det är helt och hållet kunddrivet. De flesta telefoner vi samlar in är så nya att de helt klart har ett värde på andrahandsmarknaden, säger Magdalena Aspengren, som är hållbarhetschef hos Telenor.Telenor har samlat in gamla mobiler längst. Totalt har företaget samlat in drygt en halv miljon mobiltelefoner sedan 2007. Telia samlade in 4 500 mobiltelefoner under 2015. Tre har samlat in 12 000 mobiler sedan starten i slutet av 2014 och Tele2 betydligt fler, även om siffran är hemlig.

Mobiloperatörerna har kritiserats för att på det här sättet öka prylhetsen. Dessutom visar vår granskning att ingen vet vart de insamlade telefonerna tar vägen i slutänden.

Mobiloperatörerna använder sig av underleverantörer som rensar telefonerna på gammal information och reparerar dem innan de säljs vidare på den europeiska marknaden. De största bolagen heter Brightstar, Redeem och Comodo.

Mobiloperatörerna ställer vissa krav på sina underleverantörer. Telenor har till exempel en uppförandekod för sina leverantörer som kallas Supply Chain Sustainability. Men att spåra exakt vart varje inlämnad mobiltelefon tar vägen i slutänden är inte möjligt, eftersom en stor del av telefonerna hamnar utomlands.

- Återbruk är bra, men ingen i Sverige vill ha begagnade telefoner, för vi vill byta. För att telefonerna ska återbrukas måste de skickas till ett annat land och då tappar man kontrollen, säger Mårten Sundin, marknadsansvarig för El-kretsen.

Återanvändning - en enorm miljövinst

Brightstar är ett av världens största företag i branschen och tar bland annat hand om de telefoner som samlas in av Telia och Tre.

- Vi har krav på dem som köper och krav på de som de säljer till att det ska vara etiska och miljötänkande parter, säger David Roos, affärsområdeschef för Brightstar.

- I vårt fall är det en ganska liten del som kommer tillbaka till Sverige. Försäkringsbolag är den största kunden på marknaden.

Brightstar har sin anläggning i Rosersberg norr om Stockholm. 95 procent av telefonerna kan återanvändas och de 5 procent som skrotas hanteras i Sverige av svenska underleverantörer, som Ragn-Sells och Stena Metall.

Företaget Redeem hanterar begagnade telefoner från bland annat Tele2 och Telenor.

Jörgen Berg, som är vd för Redeem Nordics, som har sin verkstad i Estland, säger att företaget tar hand om mellan 30 000 och 50 000 mobiltelefoner i månaden. 70 procent kommer från mobiloperatörerna.

80 procent av telefonerna säljs vidare i Europa, men 20 procent säljs vidare till andra länder, bland annat till Indien och Kenya, där lite äldre telefoner fortfarande har ett värde på andrahandsmarknaden.

- Om man tittar på effekten av att kunna använda telefonen en gång till innan den skrotas är det en enorm miljövinst. Om man slänger en mobiltelefon på fel sätt har det ganska stor miljöpåverkan. Men vi kan i vissa fall använda vissa delar som reservdelar, eller åtminstone skrota den på ett korrekt sätt, säger Jörgen Berg.

Telenor anlitar också företaget Conmodo som underleverantör, men företaget vill inte svara på några frågor från Sveriges Natur om hur samarbetet ser ut eller hur många telefoner som de hanterar.

Många av de gamla mobilerna hamnar alltså först i Europa. Siffror från SCB visar att Sverige varje år exporterar 1 749 ton mobiler till Europa.

Det finns regler för hur uttjänta mobiltelefoner ska hanteras i EU. Men Interpol säger att kontrollen är dålig och att 35 procent av elskroten hamnar i illegala flöden.
Elektronikskrot är efter droger och prostitution världens största illegala handelsvara.
Inte sällan hamnar uttjänta mobiltelefoner i händer på barnarbetare i utvecklingsländer som plockar isär telefonerna utan skyddsutrustning och där tungmetaller och andra miljögifter läcker ut i naturen.

Gamla mobiltelefoner skapar nya problem

Många gamla telefoner hamnar även i Indien, dit Redeem säljer vissa av de begagnade svenska telefonerna.

- Det är ett enormt problem både för miljön och människors hälsa, säger Satish Sinha på miljöorganisationen Toxic Link som samarbetar med Naturskyddsföreningen.

Indien har lagar som ska reglera återvinning av mobiltelefoner. Trots det sker 90 procent av återvinningen illegalt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gamla mobiltelefoner skapar stora problem | Sveriges Natur

# data[].attributes.attachment_link.description
Enligt lag ska producenterna ansvara för att mobilerna återvinns på ett korrekt sätt. I Sverige ska avfallshanteringen skötas genom El-kretsen som är ett ideellt bolag där alla tillverkare är medlemmar. Här plockas mobilerna sönder på ett säkert sätt och de metaller som kan användas på nytt återvinns.

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeans som är bra för miljön och ekostämplar som inte är ekologiska. Låt inte klädföretagen lura dig.

"Nyhet - dessa jeans är både bra för dig och miljön", skrev klädbutiken Dressmann i början av förrra året i en annons tillsammans med en bild som visade jeansen, märkta i grön text som Eco-friendly. Kampanjen, som har anmälts till Konsumentverket, är bara en av flera som lanserades under 2017 och som framställde avsändarens kläder som hållbara.

Dressmann uppgav på sin hemsida att man har minskat vatten-, energi-, och kemikalieanvändningen med 15 till 40 procent för de jeans som märks som Eco-friendly. 16,6 miljoner liter vatten har sparats genom att stentvätt bytts mot behandling med enzymer, enligt företagets hållbarhetschef Chessa Nilsen.

- Det är väldigt mycket vatten som har sparats, säger hon.

Men det betyder varken att jeansen är bra för miljön eller bättre än några andra på marknaden, förutom Dressmanns andra modeller.

Marknadsföringslagen säger att företag inte får använda sig av "vilseledande" framställningar och pekar särskilt ut miljöpåverkan som ett område där det gäller. Att Dressmanns jeans är bra för miljön är ett påstående som skulle kunna räknas som vilseledande. Kravet, om det skulle utredas av Konsumentverket, är att företaget ska kunna bevisa att jeansen är bra för miljön - med mycket betryggande belägg.

Inom EU finns en förordning som säger att jordbruksprodukter måste certifieras av myndigheter eller godkända kontrollorgan för att få kallas ekologiska, eller liknande termer som "eko". Regeln gäller exempelvis mat men inte textil. Det är en av anledningarna till att det idag kan vara svårt att veta vad en märkning innebär när det gäller kläder.

I fjol meddelade även barnklädesbutiken Polarn och Pyret att man märker hela sin kollektion för nyfödda med stämpeln eco. Detta efter en opinionsundersökning som visade att var femte konsument tycker att det är viktigt med ekologiska och miljövänliga material i barnkläder.

- Hållbarhet är jätterelevant tror jag för de flesta människor och våra kunder inte minst. Men man är lite olika intresserad av att gå på djupet. En del vill mest ha en enkel guidning, säger Petra Stenecker, marknadschef på företaget.

Men eco betyder inte "ekologiskt" om du frågar Polarn och Pyret. Det står istället för Environmentally Conscious Option. Från och med förra våren ingår i det, förutom kläder tillverkade av ekologisk bomull, även bomull som odlas inom ramen för Better Cotton Initiative (BCI), som företaget kallar för en certifiering i ett pressmeddelande. BCI är dock ingen märkning i traditionell bemärkelse. Klädbranschen och internationella organisationer har startat initiativet för att minska miljöpåverkan och förbättra odlarnas villkor. Jämfört med eko-certifiering innebär BCI färre konkreta mätbara krav vid odlingen. Bomullen kan inte heller spåras som certifierad ekologisk bomull och riskerar därmed även att blandas med konventionell bomull.

Men i Polarn och Pyrets webbshop har kläder som innehåller BCI-bomull ändå märkts med "eco".

Det låter ju som att det är ekologiskt det handlar om - finns det någon risk att man som konsument blir vilseledd?

- Den här märkningen har ju funnits väldigt länge så jag skulle säga att våra kunder är ganska vana vid den. Självklart är det så att alla inte vet exakt vad begreppet står för, därför försöker vi lyfta det på ett väldigt tydligt sätt, just för att inte vara vilseledande.

Märkningens innebörd förändrades alltså förra våren till att inkludera icke-ekologisk bomull. Men när Sveriges Natur kontrollerar hemsidan beskrivs kollektionen som "ekologiska kläder för barn". "Eco"-märkningen sägs garantera att bomullen i plaggen är 100 procent ekologisk. Det är fel och ska ändras, medger Petra Stenecker.

I Dressmanns fall fanns det vid en närmare granskning ingen information alls om de "eko-vänliga" jeansen faktiskt innehöll ekologisk bomull. Det stod bara att företaget har som mål att öka användningen av ekologisk bomull och BCI-bomull. För 2020 har Dressmann 90 procent BCI-bomull som mål, men när Sveriges Natur frågar företaget framkommer det att andelen i dag bara är omkring 20 procent. Och man använder inte någon ekologisk bomull över huvud taget i några av sina kläder, inte ens i de "eko-vänliga" jeansen.

- Vi kan inte säga att det är något annat än konventionell bomull i dem, säger Chessa Nilsen.

Är det sant att säga att jeansen är miljövänliga?

- Jag tycker att det är en svår fråga, för jag förstår vad du syftar på. Genom att vara medlem i BCI stödjer vi mer miljövänlig bomullsproduktion och det är viktigt för oss att understryka att för Dressmann var den här denimkollektionen bara början.

Efter intervjun meddelar företaget att det inte kommer att använda termen Eco-friendly framöver och skriver att målet aldrig har varit att vilseleda kunden.

Polarn och Pyret har efter intervjun även bytt ut texten: "ekologiska kläder för barn" mot "hållbara barnkläder som kan ärvas av fler".

# data[].attributes.attachment_link.title
Så lurar klädindustrin dig med falsk miljömärkning - Sveriges Natur

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeans som är bra för miljön och ekostämplar som inte är ekologiska. Låt inte klädföretagen lura dig. "Nyhet - dessa jeans är både bra för dig och miljön", skrev klädbutiken Dressmann i början av förrra året i en annons tillsammans med en bild som visade jeansen, märkta i grön text som Eco-friendly.

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.description
Bomull är ett av de vanligaste materialen i våra kläder. När bomull tillverkas går det åt mycket vatten och kemikalier. Det finns märkningar för bomull som är framtagen på schysstare villkor.

# data[].attributes.body
Lär dig mer

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inköp och återanvändning av textilier 2013 samt textilier i hushållsavfall 2011. Antal kilo per person

Klicka på bilden för en större version.

Tillverkning och konsumtion av textilier kräver vattenförbrukning, kemikalieanvändning och transporter. Hur vi köper, återanvänder och slänger kläder och andra textilier har därmed betydelse för miljön och klimatet. SCB, som samarbetar med andra organisationer i Svenska MiljöEmissionsData (SMED), har på uppdrag av Naturvårdsverket tagit fram data över konsumtion och återanvändning av textil.

Under 2013 konsumerades cirka 120 000 ton nya kläder och andra textilier, som handdukar och sängkläder, i Sverige. Det motsvarar 13 kilo per person eller cirka 60 nya t-shirts alternativt 40 par byxor. Mängden som återanvändes genom välgörenhetsorganisationer, näthandel och second hand-butiker var cirka 23 000 ton. Det innebär att andelen återanvända textilier jämfört med nyförsäljningen var 19 procent. Naturvårdsverket har föreslagit att 40 procent av textilierna ska återanvändas år 2020 och att särskilt farliga ämnen inte ska förekomma i nya textilier. Med återanvändning avses här att exempelvis begagnade kläder används igen, till skillnad från återvinning där textilfibern används för att tillverka nya plagg eller andra produkter.

EU och Sverige har beslutat att följa en generell avfallshierarki, eller avfallstrappa, för att öka resurseffektiviteten.

MINIMERA: Det innebär att man i första hand ska förhindra att avfall uppstår, alltså att undvika att slänga exempelvis textil.

ÅTERANVÄNDA: andra steget i avfallstrappan är återanvändning. Det kan innebära att man köper begagnade kläder hos välgörenhetsorganisationer, i second hand-butiker eller genom näthandel.

ÅTERVINNA, FÖRBRÄNNA OCH DEPONERING: materialåtervinning är nästa steg på trappan, vilket innebär att textilfibern återvinns och blir nya plagg eller andra produkter. Det lämpar sig för slitna kläder som inte kan återanvändas. Naturvårdsverket har föreslagit att 25 procent av de textilier som satts på marknaden ska materialåtervinnas år 2020. Det sker dock inte någon storskalig återvinning av textil till nya plagg i Sverige idag.

Nästa steg på trappan är att förbränna och sist kommer deponering.

Kläder och annan textil återanvänds på olika sätt. Det vanligaste är att vi lämnar kläder till välgörenhetsorganisationer. Merparten, 70 procent, av det som vi lämnar in till dessa organisationer återanvänds i andra länder än Sverige. Resterande mängd, 6 500 ton, återanvänds i Sverige genom att vi till exempel handlar i välgörenhetsorganisationernas egna butiker. Det motsvarar cirka 0,7 kilo per person, eller två par byxor eller tre skjortor.

Försäljningen av begagnade kläder via näthandeln har ökat men är fortfarande liten i förhållande till välgörenhetsorganisationernas insamling. Försäljningen mellan privatpersoner via köp- och säljsajter var 2 000 ton 2013. Det innebär att varje svensk i genomsnitt köper motsvarande ungefär en skjorta eller en t-shirt per år på detta sätt. Kommersiella second hand-butiker omsätter ännu mindre mängder, 170 ton vilket motsvarar 0,2 skjortor per person, eller ett köp vart femte år.

Återanvändning sker också genom att barn ärver kläder efter sina äldre syskon och när vi skänker begagnade kläder och textilier till vänner och bekanta, eller säljer på loppmarknader. Hur mycket som återanvänds på detta sätt är dock inte undersökt.

Det är vanligare att slänga kläder än att återanvända dem. Plockanalyser av avfall, det vill säga undersökningar av innehållet i hushållssopor, visar att vi i genomsnitt slänger åtta kilo textil per person i soppåsen varje år. Det är mer än hälften av den mängd vi köper nytt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Klicka på bilden för en större version. Tillverkning och konsumtion av textilier kräver vatten­för­brukning, kemikalie­användning och transporter. Hur vi köper, åter­använder och slänger kläder och andra textilier har därmed betydelse för miljön och klimatet. SCB, som samarbetar med andra organisationer i Svenska Miljö­Emissions­Data (SMED), har på uppdrag av Natur­vårds­verket tagit fram data över konsumtion och återanvändning av textil.

# data[].attributes.body
Faktablad

# data[].attributes.body
Kartläggningstabell

# data[].attributes.body
LCA Instruktion

# data[].attributes.body
Faktablad

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturskyddsforeningen - Faktablad- Vara klader - 2018-02-07.pdf

# data[].attributes.body
LCA

# data[].attributes.body
Film

# data[].attributes.body
Film

# data[].attributes.body
Bildspel

# data[].attributes.attachment_link.title
Bildspel till Tankar om energi, 7-9 | Naturskyddsföreningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hem Skola Energifallet Energifallet Play Bildspel till Tankar om energi, 7-9