# data[].attributes.body
Kahekümnendates eluaastates noorest aadlikust sai rüütel. Pika tseremoonia käigus andis senjöör aastaid tema kannupoisiks olevale noormehele üle rüütlivarustuse- sõjaratsu, kannused, mõõga ja mantli. Vähehaaval hakkas rüütliks löömist korraldama kirik, et rüütlite energiat ja vägivaldsust ohjeldada.

# data[].attributes.body
Eesmärk oli soetada seaduslike järglasi ja sõlmida liite perekondade vahel.
Isiklikud tunded polnud olulised, naise käest enamasti luba ei küsitud

# data[].attributes.body
Sõdisid peamiselt hobustel, ilma hobuseta võitlesid ainult erandkorras.

# data[].attributes.body
Rüütli relvastus koosnes mõõgast ja raskest odast, millel oli pika varre otsas rombikujuline otsik. Rüütel kasutas relvade seast kõige rohkem mõõka. 13 sajandi lõpuks muutusid mõõgaotsad teravamaks ning lamedad mõõgateramikud rombikujuliseks. Rüütli mõõk kaalus umbes 1 kilogramm. Rüütli relvastusse kuulusid veel nui ja sõjakirves. Rüütlil oli ka kilp mis alul oli ümmargune, hiljem aga pikliku kujuga.

# data[].attributes.body
Rüütli kaitserüü koosnes soomusrüüst ( käeturvised, kürass jalaturvised), rõngassärgist, kiivrist, metallkinnastest ja -saabastest. Kiiver XI sajandil oli ilma tervikliku näokaitseta, oli vaid ninakaitse. XIII sajandiks kattis kiiver ka rüütli näo, jäid vaid silmapilud ja hingamisaugud. XIII sajandi rüütel oli üleni kaetud rüüga mis ei jätnud vabaks ühtegi kohta kehal.

# data[].attributes.body
Esimesed rüütlid olid tahumatud löömamehed ning nende eeskujuks olid vaprust ülistavad eepilised poeemid, mis olid täis võitlusi, kuid kus jäi vähe ruumi armastusele.

# data[].attributes.body
Rüütliks olemine ei tähendanud üksnes võitlusi ja jahiretki – rüütel pidi olema rüütellik. Rüütellikkuse raamatud nõudsid rüütlitelt väetite kaitsmist, võitlust katoliku kiriku ja daamide eest

# data[].attributes.body
Rüütliseisus oli feodaalhierarhia madalaim aste, mis 12.–13. sajandil muutus päritavaks suletud seisuseks, kus feodaali esikpoegadele anti rüütlikasvatus. Samal ajal kujunes välja ka rüütlikultuur oma rüütlikirjanduse, trubaduuriderüütlipärimuste ja rüütlieepostega. Rüütlikirjanduse tuntumad näited on legendid kuningas Arthurist, Pühast Graalist, Tristanist ja Isoldest ning Wolfram von Eschenbachi eepos "Parzival''

# data[].attributes.body
Rüütel oli raskerelvastuses ratsasõjameeste ja ka madalaim lääniaadlike seisus keskajal. Rüütlite seisus kujunes Lääne-Euroopas välja 10.–11. sajandil suurfeodaalide kaaskonda kuulunud vabadest sõjasulastest, kes teenete või vapruse eest rüütliks löödi.

# data[].attributes.body
vapiteadus

# data[].attributes.body
turniiri juht

# data[].attributes.body
rüütlisoost poeet

# data[].attributes.body
rüütlite omavaheline jõukatsumine