# data[].attributes.body
Durant l'estada de pràctiques he vist com un nen nouvingut, de parla anglesa, té alguns problemes d'adaptació. L'alumne plora en algunes situacions i per calmar-lo les mestres o jo li intentem explicar, en anglès, el que farem o el perquè fem això o simplement li preguntem el què li passa.

El que em qüestiono jo és si aquest nen té suficient contacte amb la llengua catalana o castellana només escoltant a les mestres. Em dóna la sensació que se li parla molt poc el català i que potser es podria fer un suport visual o activitats més específiques per a ell.

# data[].attributes.body
És ben cert que llenguatge i pensament van de la mà, però per aquest motiu hem d'infravalorar el pensament crític en l'Educació Infantil?

Després d'aquesta petita estada a les pràctiques, he experimentat diverses experiències en les quals alguns nens es preguntaven el perquè de les coses. També, com en moments de "rotllana", estona rica per a fer conversa, les mestres aprofitaven per a parlar d'una situació que havia passat a classe o un tema d'actualitat. Després de fer context sobre aquella situació, es formulava una pregunta. Per exemple: "Per què no podem córrer per la classe? Què pot passar?". Amb la intenció de fer conscients als infants sobre aquelles situacions.

No obstant això, aquest moment de conversa apareix molt puntualment. Així doncs, no es podria dedicar més temps a aquesta situació didàctica o a aquest "moment conversa" veient que sí que produeix un efecte positiu en els nens?

# data[].attributes.body
Un dels aspectes imprescindibles en l'educació dels infants són les rutines i els hàbits. A l'estada de pràctiques hem pogut observar la rellevància que tenen aquests aspectes.

Com hem començat just amb el període d'adaptació dels infants de P3, hem pogut veure moltes de les situacions que sorgeixen. Alguns nens que els ha costat una mica més l'adaptació, passades unes setmanes, es relaxaven quan els explicaves l'horari i les tasques que faríem per ordre. Finalitzàvem explicant-li que, després de totes aquelles tasques, venien les famílies i per què.

Els infants manifesten la necessitat d'entendre l'entorn, de desenvolupar-se i créixer en ell. Està en la mà dels docents (i de les famílies) ajudar que ho facin amb confiança, seguretat i desenvolupant l'autoestima. Per aquest motiu, és imprescindible educar els i amb els hàbits.

# data[].attributes.body
Un dels pilars fonamentals a Educació Infantil és la relació entre les famílies i el centre.

La implicació dels pares dels alumnes en el dia a dia dels infants fomenta un aprenentatge més col·lectiu i significatiu. Si les coses que s'aprenen a l'aula també es reprodueixen a casa, l'aprenentatge serà més consolidat.

La mestra parla cada dia amb els pares dels infants a l'entrada i a la sortida, comunicant-los com ha anat el dia i com està el seu fill. Aquesta interacció alleugera i tranquilitza molt a les famílies. En el cas que no coincideixin en l'entrada o la sortida amb la mestra, les famílies també es poden comunicar amb la tutora mitjançant un correu electrònic.

# data[].attributes.headline
Adaptació alumnes nouvinguts (Ainhoa Miró)

# data[].attributes.subject
Adaptació alumnes nouvinguts (Ainhoa Miró)

# data[].attributes.body
A l'aula (P4) aquest any han arribat cinc alumnes nouvinguts, dels quals només un sap parlar castellà. Cada cas d'adaptació ha sigut molt diferent.

En un cas dels esmenats, la nena es passava el dia angoixada, trista i plorant, demanant a la seva mare. En aquest cas jo sé parlar francès, i li podia explicar que la mare vindria després. En el desenvolupament de les setmanes, aquesta nena cada vegada venia a l'escola més contenta i començava a relacionar-se i jugar amb la resta de nens i nenes.

El paper de la mestra ha sigut clau. És necessari que l'alumne vegi en la mestra una persona amb qui pot confiar, i amb qui pot generar un vincle. A més a més, cal destacar la importància de comunicar-se en la llengua vehicular, el català. L'evolució dels alumnes en un mes vers al principi ha sigut molt bona. Ja comprenen les coses més bàsiques i intenten reproduir paraules claus com gràcies, pipi, aigua, hola.

# data[].attributes.body
És important que deixem l'espai i el temps necessari als infants perquè aquests puguin raonar degudament els seus pensaments i les seves idees.

Cada alumne té el seu ritme, per això és essencial que el docent sigui flexible amb els ritmes dels nens i les nenes.

Totes les aportacions i idees dels alumnes són bones. N'hi haurà de diferents nivells, però no podem menystenir el bagatge d'un nen.

Arran de treballar mitjançant projectes, la mestra de l'aula preguntava als nens i les nenes què sabien sobre les papallones (temàtica escollida per aquests). Tot i que algunes idees es van repetir o es van parafrasejar amb altres paraules, la mestra va mostrar interès i va escriure totes les interaccions dels alumnes.

# data[].attributes.body
Do you think that children's can adapt themselves to our actual society?
Com a mestres hem de tenir com a objectiu "fooster" l'autonomia dels nostres alumnes per a que puguin en un futur formar part de la societat.
El mestre ha de fomentar aquesta autonomia a través de les seves pràctiques docents, otorgant a l'aulumne la experimentació d'una situació real en un entorn controlat.
Hem de fomentar el coneixement del nostre entorn a través de diverses dinàmiques, com poden ser el joc simbòlic entre d'altres, amb l'objectiu de què el nen es pugui crear el seu propi estructura mental d'allò que l'envolta i sigui partícep.

# data[].attributes.body
Si tenim en compte que un dia té 24 hores, de les quals un infant en pasa 8 a l'escola i 12 aprox dormint, ens trobem en la situació que els nostres alumnes fan més vida a l'escola que a casa i per tant en ocasions alguns alumnes veuen més als seus mestr@s que alsv seus propis pares.
És per aquest moitu, que l'escola ha d'esdevenir un entorn on el nen es senti còmode, segur, on se l'hi propòsin reptes, on gaudeixi, on pugui expressar les seves emocions i sentiments lliurament. I és aquesta situació la tasca del docent.

# data[].attributes.body
"Cal defugir la tendència de creure que un infant petit és més autònom en la mesura que arriba i supera hbailitats d'ordre físic, com ara menjar sol, cordar-se les sabates, vestir-se sense ajuda, anar al lavabo i rentar-se les mans".

Els infants han de tenir l'oportunitat d'experimentar, equivocar-se, practicar...i això exigeix un temps. Els infants aprenen a ser autònoms a través de les petites accions quotidianes, que es basen a donar resposta a necessitats infantils (salut, alimentació, higiene, descans, protecció, ser estimat, ser respectat, benestar, habilitats socials,...). El sentiment de reconeixement per part del mestre també és factor important per ajudar-los a avançar en la seva autonomia.

# data[].attributes.headline
Família i escola               (Ana Abajo)

# data[].attributes.subject
Família i escola               (Ana Abajo)

# data[].attributes.body
És important l'establiment d'un vincle de respecte, de confiança i d'acceptació de singularitats de cadascú, per aconseguir una bona relació entre famílies i mestre.
- Entrades i sortides de l'escola les famílies entren a la classe.
- Comunicació diària i presencial entre familiars i mestre.
- Llibreta viatgera per mantenir a les famílies al dia sobre algun tipus de notícia.
-  Blog en el qual es fa un recull gràfic i escrit d'activitats portades a terme a l'aula o l'escola.

# data[].attributes.body
La inclusió té relació amb l'identificació i la reducció de barreres que els alumnes poden trobar en el seu aprenentatge i desenvolupament a l'aula.
- Diferents opcions davant d'una tasca.
- Deixar que els infants triïn entre les diferents opcions.
- Creació de situacions perquè els alumnes es puguin expressar-se lliurement.

# data[].attributes.headline
Literatura a l'aula             (Ana Abajo)

# data[].attributes.subject
Literatura a l'aula             (Ana Abajo)

# data[].attributes.body
La literatura té un paper clau en el desenvolupament de la creativitat i en l'adquisició de la llengua oral i escrita. Per aquesta raó, cal crear situacions de lectura, per tal de fer-la present de manera natural.
- Lectura en veu alta: la mestra llegeix pels alumnes diàriament.
- Lectura en silenci: els alumnes tenen l'hàbit de triar un llibre de la biblioteca de l'aula i fer l'acte de llegir.

# data[].attributes.headline
Espais d'activitat i de joc (Isabel Callís)

# data[].attributes.subject
Espais d'activitat i de joc (Isabel Callís)

# data[].attributes.body
L'ambient educatiu a la llar d'infants ha d'estar preparat per oferir a l'infant els estímuls necessaris per a l'experimetanció amb els objectes i l'entorn, pel domini de la habilitats corporals i comunicatives i pel joc social i simbòlic. Per això, és important organitzar l'espai en diferents àrees funcionals com ara:
- Zona de relaxació
- Zona que impliqui una activitat motriu
- Espais d'experimentació amb diversitat de material canviant
- Racó del "tat" o d'amagatall

# data[].attributes.headline
Activitats de la vida quotidiana (Isabel Callís)

# data[].attributes.subject
Activitats de la vida quotidiana (Isabel Callís)

# data[].attributes.body
Dins de la llar d'infants les activitats de la vida quotidiana són l'eix central de l'ambient educatiu de l'escola bressol, i cal fer-ne una estructura organitzada.
Les activitats principals d'atenció personal són:
- Entrades i sortides (bon dia, despedides, retrobament...)
- La higiene personal ( rentar mans i cara, higiene nasal, canvi de bolquers, control d'esfínters...)
- El descans (hàbit d'estones de repòs)

# data[].attributes.headline
Materials dins de l'aula (Isabel Callís)

# data[].attributes.subject
Materials dins de l'aula (Isabel Callís)

# data[].attributes.body
Dins de la llar d'infants cal oferir una gran varietat de materials als infants. No únicament joguines comercials, sinó també materials de la vida quotidiana (amb activitats com "la panera del tresors"), materials de l'entorn natural (fent ús del joc heurístic) o materials específics de l'entorn cultural (fent ús del joc simbòlic). D'aquesta manera, s'aconsegueix que l'infant comprengui, més àmpliament, les possibilitats d'experimetació, manipulació i imaginació amb els materials.

# data[].attributes.body
Avaluem a partir de l’observació i la documentació, evidències dels infants.

Documentar és un acte d’observació compartida que pot prendre diverses formes (una imatge...).

# data[].attributes.headline
Donar valor a les preguntes (Laura Espinosa)

# data[].attributes.subject
Donar valor a les preguntes (Laura Espinosa)

# data[].attributes.body
Importància de desenvolupar la pedagogia de la pregunta.

Formular bones preguntes (infants i mestres)

Enfocar les situacions d'aprenentatge a partir de preguntes. Aprofitar-les!!

# data[].attributes.headline
El potencial educatiu del joc (Laura Espinosa)

# data[].attributes.subject
El potencial educatiu del joc (Laura Espinosa)

# data[].attributes.body
El joc:

És: activitat natural + dret universal.

Ha d'estar orientat a les finalitats educatives

Permet créixer de manera natural i lúdica.

Aprenen a treballar en equip, a autorregular les emocions...

Es desenvolupa la capacitat comunicativa, s'estimula la imaginació i creativitat.

Joc simbòlic: aprendre les relacions humanes.

# data[].attributes.headline
Actitud acollidora de l'escola                            (Laura Espinosa)

# data[].attributes.subject
Actitud acollidora de l'escola                            (Laura Espinosa)

# data[].attributes.body
Primers dies a l'escola.
Objectiu acollida: vetllar pel benestar de l'infant, que se senti bé i vulgui formar part del grup.
Importància d'una bona acollida de la mestra

Adaptació vs acollida i familiarització.

Diverses reaccions i manifestacions dels infants (plor, alegria, rebuig...)

Experiències prèvies (llar d'infants o no).

Escoles que obren les portes abans de l'inici del curs (els nens es van familiartizant)

Comunicació amb la família (explicar en què consisteix...)

# data[].attributes.headline
Relació escola, infant i família (Isabel Callís)

# data[].attributes.subject
Relació escola, infant i família (Isabel Callís)

# data[].attributes.body
Dins de la llar d'infants és important establir un bon pont de confiança entre pares i educadors per poder compartir expectatives i projectes sobre l'educació del seu fill. Acords com ara quan l'infant està preparat per deixar de banda el xumet o quan començar a introduir uns determinats aliments (carn, peix...) o la manera de presentar-los a l'infant (triturat, a trossets...).

# data[].attributes.body
Com s’han de preparar els ambients, és a dir, quins són els procediments que ha de seguir el mestre per crear aquests ambients? S'han d'anar canviant?

- Organització on l’infant es converteix en el constructor del seu propi aprenentatge a partir del joc, investigació i relacions amb companys explorant amb llibertat els interessos i motivacions.

-  L'infant pren les decisions i cerca les pròpies estratègies.

- Considera tots els espais educatius.

- Poden ser artístic, científic, social...

- El mestre ha de seleccionar recursos i materials necessaris en funció de les intencions educatives. I la funció que tenen els docents és d’acompanyar: escoltant, observant,...

- L’organització convida a la interacció amb l’entorn.