# data[].attributes.body
BERLIINI 1948-49
Sodan jälkeen Saksa oli jaettu miehitysvyöhykkeiksi Neuvostoliiton ja länsivaltojen kesken. Lopulta Länsiosat yhdistyivät ja Stalin pelkäsi Saksan läntisten, teollisten osien muuttuvan kapitalistisiksi. 

# data[].attributes.body
Yhdysvallat pyrkivät estämään sosialisimia leviämästä latino Amerikkalaisiin maihin

# data[].attributes.body
Henkilön Antti Vesivalo avatar
Antti Vesivalo
 +  22
●
päivä

# data[].attributes.body
Ranska ja Vietnam taistelivat jo 1950-luvulla, koska Vietnam halusi pois Ranskan vallan alta. Niiden välillä muodostettiin demilitarisoitu alue. Vietnam jakautui niin, että Pohjois-Vietnam jäi kommunistien hallintaan, ja sitä tukivat Neuvostoliitto ja Kiina.

# data[].attributes.body
Itä-Berliinistä muutti Länsi-Berliiniin kaksi miljoonaa ihmistä paremman elintason perässä. Tämä aiheutti DDR:lle kriisin, jonka se pyrki ratkaisemaan pyytämällä apua vastahakoiselta Neuvostoliitolta.

Neuvostoliitto vaati Berliinin erityisaseman lopettamista, ja Berliinin liittämistä Neuvostoliittoon tai sen muuttamista vapaakaupungiksi, jotta muuttovirta loppuisi, ja Itä-Berliini voisi nousta taloudellisesti jaloilleen. Neuvostoliitto esitti uhkavaatimuksen, jotta Itä-Saksan valtion olemassaolo tunnustettaisiin. Aseellinen kriisi oli lähellä. Kriisi ratkesi kun DDR:n joukot ryhtyivät elokuussa 1961 eristämään Itä- ja Länsi-Berliiniä toisistaan muurilla.

# data[].attributes.body
Vietnamin sota 1964-75

a. MIkä oli ollut Vietnamin asema ennen toista maailmansotaa?
Vietnam oli Ranskan siirtomaa ennen toista maailmansotaa.

b. Ketkä taistelivat jo 1950-luvulla Vietnamissa ja miksi?
Ranska ja Vietnam taistelivat jo 1950-luvulla, koska Vietnam halusi pois Ranskan vallan alta. Niiden välillä muodostettiin demilitarisoitu alue. Vietnam jakautui niin, että Pohjois-Vietnam jäi kommunistien hallintaan, ja sitä tukivat Neuvostoliitto ja Kiina.  Etelä-Vietnamia tuki USA. Pohjois-Vietnamia tuettiin aseellisesti, ja Etelä-Vietnamia poliittisesti, taloudellisesti ja sotilaallisesti, jolloin Ranska vetäytyi sodasta kokonaan pois,

c. Miksi USA katsoi vähitellen, välttämättömäksi puuttua tilanteeseen?
Väitettiin, että Pohjois-Vietnamin torpedoveneet hyökkäsivät USA:n hävittäjien kimppuun, jolloin USA sai hyvän tekosyyn liittyä sotaan.

d. Miten vietnamilaiset pyrkivät pärjäämään sodassa?
Vietnamilaiset käyttivät sissisotataktiikkaa, jolloin heillä oli etua teknisesti ylivoimaista vihollista vastaan. He rakensivat paljon tunneleita.

e. Mikä oli USA:n vastaus vietnamilaisten tapaan käydä sotaa?
USA:n vastaus vietnamilaisten käymään sotaa oli se, että ne pudottivat kasvismyrkkyä tuhotakseen luonnon ja estääkseen sissien piiloutumisen. USA alkoi pommittamaan Pohjois-Vietnamia, ja ne ulottuivat naapurimaihin jotka suojelivat kommunisteja.

f. Miksi USA:n piti vähitellen vetäytyä Vietnamista?
USA joutui vähitellen vetäytymään Vietnamista, koska he yrittivät saada aselepoa Pohjois-Vietnamin kanssa, jolloin he tajusivat, etteivät tule pärjäämään sodassa.

g. Minkälaisia seurauksia sodasta oli USA:lle ja Vietnamille?
Etelä-Vietnamista lähti paljon pakolaisia, ja niistä syntyi termi "venepakolainen". Molemmilta puolillta kuoli paljon ihmisiä. Vietnam jäi kommunistiseksi maaksi. USA:lle häviö ja vetäytyminen oli suuri arvovaltatappio.

h. Mitä yhteistä oli Vietnamin sodalla ja vuosina 1979-89 käydyllä Afganistanin sodalla?
Neuvostoliitto ja Yhdysvallat varustivat sodassa vastakkaisia osapuolia. Neuvostojoukot hävisivät sodan afgaanisisseille ja joutuivat perääntymään sodasta tappion kärsineinä samalla tavoin kuin USA Vietnamin sodasta.

Vietnamin sodan elokuvan traileri:
http://yle.fi/aihe/artikkeli/2015/04/16/historia-vietnamin-sodan-loppu

# data[].attributes.body
Japanin perääntyessä, Korea oli jaettu kahtia, Pohjois- ja Etelä-Koreaan. Pohjois-Korea oli kommunistisen Neuvostoliiton hallinnassa ja Etelä-Korea oikeistolaisen Yhdysvaltojen hallinnassa. Pohjois-Korean kommunistijohtaja Kim Il Sung halusi valloittaa koko Korean itselleen ja Neuvostoliitto tuki hanketta aseita ja asiantuntijoita tarjoamalla. Kiinan muututtua kommunistiseksi maaksi Yhdysvaltojen kiinnostus Koreaa kohtaan heräsi. Kommunismin leviäminen haluttiin estää nyt Aasiassakin (dominoteoria). Kiina myös tuki Pohjois-Koreaa sotilaalliisesti. Tämän seurauksena aselepo solmittiin vuonna 1953.

# data[].attributes.body
a) Unkari yritti irtautua Neuvostoliitosta, koska halusi vapaan demokratian. Halusivat olla rauhassa ilman Neuvostojoukkoja (halusivat olla 100% itsenäinen valtio)
b) Neuvostoliitto ei sallinut uudistuksia, koska he pelkäsivät sen leviämistä muihikn sosialistisiin maihin.
c) Kriisit paljastivat maailmalle sen, ettei kommunistinen blokki ollut niin yhtenäinen, kun sen virallinen propaganda antoi ymmärtää. Länsimaat paheksuivat kyllä neuvostoliiton toimintaa, mutta eivät reagoineet suuresti, syynä he ajattelivat että itä valtioit kuuluivat Neuvostoliiton etupiiriin.

# data[].attributes.body
Yhdysvallat pyrkivät estämään sosialisimia leviämästä latino Amerikkalaisiin maihin ja jopa avusti oikeistolaisia vastarintaliikeitä saamaan vallan maissa.
Yhdysvallat reagoi kuuban kommunistiseen vallankumokseen. Yhdysvallat koitti olla mahdollisimman rauhanmukaisia ja varoa kuuban suuttuttamista jotta he eivät tekisi sopimusta neuvostoliiton kanssa, he kuitenkin tekivät suuren virheen kun kieltäytyivät tekemästä kauppaa kuuban kanssa jolloin he sopivat neuvostoliiton kanssa kauppasopimuksen ja ydinpommi vaara vain kasvoi. Neuvostoliitto kuljetti Kuubaan kymmeniä ydinkärjellä varustettuja ohjuksia ja muita aseita saaden Kuuban luottamuksen. Kun Yhdysvallat sai tietää Kuuban aseellistamisesta, se asetti maan merisaartoon ja esti NL:ää viemästä Kuubaan enempää ydinaseita. Neuvostoliitto suostui poistamaan ydinaseet Kuubasta välttääkseen ydinsodan syttymistä USA:n ja NL:n välillä.

# data[].attributes.body
Sodan jälkeen Saksa oli jaettu miehitysvyöhykkeiksi Neuvostoliiton ja länsivaltojen kesken. Lopulta Länsiosat yhdistyivät ja Stalin pelkäsi Saksan läntisten, teollisten osien muuttuvan kapitalistisiksi. Länsivallat liittivät alueensa Marshall-avun piiriin --> Neuvostoliitto protestoi katkaisemalla yhteydet Läntisiin osiin.
Stalin luopui saarrosta, koska se oli Neuvostoliitolle liian suuri arvovaltatappio. Se ei vaikuttanut länsivaltoihin Neuvostoliiton toivomalla tavalla, vaan ne jatkoivat omien vyöhykkeiden yhteistä kehittämistä ilman sitä. Neuvostoliitto lopetti saarron ilman tuloksia 1949.
Kriisin seurauksena syntyi kaksi Saksan valtiota, Länsi- ja Itä-Saksa. Länsivallat perustivat miehitysvyökykkeilleen Saksan liittotasavallan (BRD) ja Neuvostoliiton vyöhykkeestä tuli Saksan demokraattinen tasavalta (DDR).
Saarto nopeutti  kylmän sodan sotilasliittojen syntymistä ja Pohjois-Atlantin puolustusliitto Nato perustettiin 1949.