# data[].attributes.body
30 augusti fick vi ett seminarium om medieundervisning med Karin Sandén. Karin är yrkesverksam lärare vilket är bra eftersom hon då har en fot ute i verkligheten.
Under seminariet diskuterade vi planering av ett arbetsområde.
Vi spelade kahoot.it som är ett quizspel som är bra att använda i undervisningen för att kolla av elevernas förståelse för begrepp. Eleverna kan också använda kahoot när de pluggar inför prov.
Under seminariet fick vi också öva på att bedöma ett prov som två elever hade gjort. Karin gav oss tips om hur hon brukar gå till väga när hon rättar.

# data[].attributes.body
I ämnets syfte för samhällskunskaps undervisningen  på gymnasiet står det att eleverna ska ges förutsättningar att utveckla kunskaper om demokrati (skolverket).  Under kursen kommer vi att ha totalt tre föreläsningar om demokrati. 17 augusti fick vi en intressant och grundläggande föreläsning om demokrati. Utgångspunkten för föreläsningen var den representativa valdemokratin.
Johan Wänström (vår föreläsare) betonade vikten av kommunikation i en demokrati. Han underströk även hur viktigt medias roll är i en fungerande demokrati.

# data[].attributes.body
Den 24 augusti fick vi en föreläsning om den globala skolan. Den globala skolan är en del av universitets och hög-skolerådet och arrangerar fortbildning för skolpersonal över hela landet inom lärande för hållbar utveckling. Under föreläsningen fick vi lära oss mer om FNs 17 globala mål för hållbar utveckling (http://www.globalamalen.se/).  Det fjärde målet är god  utbildning. En sak jag reagerade på var att flickor blir trippelt diskriminerade och att barn som grupp blir dubbelt diskriminerade. Vi fick också reda på att flickor som går längre i skolan ofta lyfter samhället genom sitt engagemang. Det var en intressant och givande föreläsning.

Reflektion  I ämnets syfte för  samhällskunskap på gymnasiet står det att eleverna ska bredda, fördjupa och utveckla kunskaper om människors livsvillkor. Vidare står det också att eleverna ska utveckla kunskaper om mänskliga rättigheter (skolverket). Globala skolans material är därför väldigt användbart i samhällskunskapsundervisningen.

# data[].attributes.body
Under den andra demokratiföreläsningen med Johan Wänström gick vi igenom deltagardemokrati.
Vi fick reda på att demokrati inte är någon garanti för kloka eller solidariska beslut. Det är inte heller någon garanti för att de mänskliga rättigheterna följs.
Vi gick igenom några viktiga faktorer för demokratin i Sverige:
Oberoende media som granskare av offentligverksamhet.
Offentlighetsprincipen  som innebär att alla ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar.
Meddelarfrihet som innebär att det är olagligt att eftersöka vad en nyhet kommer ifrån. Detta gäller endast inom offentlig sektor.
Vi lärde oss skillnaden mellan majoritetsvalsystem (som de har i tex USA) och proportionellt valsystem som vi har i Sverige.
Johan berättade om sin forskning om skolnedläggningar och vilka beslut som ligger bakom dessa nedläggningar. Ofta ingår deltagardemokrati och lokala folkomröstningar.

# data[].attributes.body
Den tredje demokrati föreläsningen behandlade i huvudsak samtalsdemokratin (deliberativdemokrati). I litteraturen inför föreläsningen: Gilljam & Hermansson, (2003), demokratins mekanismer kap 11,12 och 14 fick vi läsa om invändningar mot deltagardemokratin. Det handlade bland annat om medborgarnas bristande kunskap och engagemang. Samtalsdemokrati handlar istället om att de inblandade parterna tillsammans ska diskutera och därigenom nå konsensus. Det är alltså samtalet som är i fokus.

# data[].attributes.body
Det fjärde och examinerande momentet om demokrati hölls i seminarieform. Till seminariet skulle vi ta med oss ett skriftligt underlag. Det skriftliga underlaget bestod i att vi skulle svara på hur sju politiska frågor bör beslutas. Vi fick alltså här ta ställning till om vi ansåg att det skulle beslutas på EU-nivå, nationell nivå, landsting, kommun eller på annan nivå. Vi fick också svara på vilken typ av demokrati som passar bäst i varje fråga.
Detta tycker jag var en bra typ av examination eftersom det verkligen testar elevernas förmåga att reflektera och visar deras förtrogenhet att använda begrepp. Det här är en form av examination som jag kan tänka mig att använda mig av i framtiden.
Här nedan bifogar jag mitt skriftliga underlag som jag hade med till seminariet.

# data[].attributes.body
På detta seminarium fick vi tillsammans med Karin Sandén genomföra ett rollspel om EU. I kursmålen för samhällskunskap 1a  och 1b ingår det att eleverna ska känna till olika politiska system på nationell och EU nivå. Ändå upplever många lärare att det är svårt att undervisa om EU eftersom det är ett så komplext ämne.
Det rollspel vi genomförde heter kollektivet och går ut på att deltagarna blir tilldelade olika roller som ska bo tillsammans i ett kollektiv. De ska sedan kompromissa i olika frågor för att komma fram till gemensamma beslut. Tanken är att rollspelet ska fungera som en ögonöppnare som ska få eleverna att reflektera över hur svårt det kan vara att fatta gemensamma beslut som tex i EU. Detta spel kopplar jag till A-nivån i praxismodellen (Arevik & Hartzell, 2015, s.129). A-nivån är den konkreta upplevelse nivån. Här får eleverna en första upplevelse av verkligheten. Ett rollspel är ett bra första steg i undervisningen för att sedan kunna gå vidare mot B- och C-nivån i praxismodellen. Spelet  finns att ladda ner som pdf här: http://www.pedagogisktcentrum.se/spel/kollektivet  Karin tipsade oss också om en annan hemsida med mycket information om EU: http://www.eu-upplysningen.se/

# data[].attributes.body
Under seminariet om digitala läromedel 11/9 fick vi information om https://dugga.se/. Dugga är ett digitalt system för bedömning. Detta system underlättar bedömningsbördan och bidrar till att bedömningen blir mer rättvis. Med dugga är det också möjligt att göra standardiserade prov. Jag anser att det finns fördelar med dugga och det är något jag kommer försöka pröva under min VFU.

# data[].attributes.body
Till seminariet läste vi boken: Att göra tänkande synligt Arevik & Hartzell (2015). Boken innehåller bland annat praxismodellen (sid.129) som är en modell för att samtala om undervisningspraktik. Den består av tre nivåer. A-nivån är den första nivån i praxismodellen. Det är den konkreta upplevelsenivån. Här är konkret upplevelse i centrum. Undervisningsfokus i denna nivån ligger på upplevelser tex lek, dramatiseringar och rollspel. Den andra nivån är B-nivån. Detta är den språkligt beskrivande nivån. På denna nivå har människan fångat verkligheten i ord. Undervisningsfokus på denna nivå är på fakta, stoff, beskrivningar och reproduktion. Översta nivån i praxismodellen är C-nivån. Det är den språkligt abstrakta nivån där människan reflekterar över egna och andras erfarenheter och beskrivningar. Människan söker sammanhang, förklaringar, strukturer, helheter och förståelse. Undervisningsfokus är på tankekvaiteter, ämnesstrukturer, perspektiv, analys och förståelse.
Jag tycker att denna modell är användbar vid planering av undervisning. Utifrån praxismodellen fick vi gruppvis planera en undervisningssekvens. Under seminariet berättade PEO om en lärare som blivit utsedd till årets pedagog. Det som gjorde att han fick pris som årets pedagog var att han när som helst mitt i en lektion bröt undervisningen och ställda frågan rakt ut till eleverna: Varför gör vi det här? när eleverna hade svarat fortsatte lektionen som vanligt. Detta tror jag är ett bra sätt för att hålla eleverna motiverade.

# data[].attributes.body
Under det här seminariet analyserade vi i grupp olika läroböcker.
Det vi kom framtill efter att ha gått igenom några olika läromedel var att: böckerna ofta var skrivna av lärare. Vi tyckte att böckerna ofta var ojämställda eftersom det nästan uteslutande var bilder på män i maktpositioner. Det saknades också källförteckningar och referenser i böckerna. Trots detta tyckte vi att böckerna kunde vara användbara eftersom de ofta täcker upp kursplanerna. Vår slutsats blev att läroböckerna är användbara men man måste komplettera dem med annat material. Den lärobok vi tyckte var bäst av dem vi tittade på var Reflex 123.

# data[].attributes.headline
Seminarium om digitala läromedel 2017-09-11 

# data[].attributes.subject
Seminarium om digitala läromedel 2017-09-11 

# data[].attributes.body
Under seminariet analyserade och prövade vi olika digitala läromedel. Min grupp testade spelet: http://www.arbetslivskoll.se/wp-content/blogs.dir/9/files/2011/08/Loppet.pdf Ett spel vi hittade på SO-rummet. Vi blev lite skeptiska till spelets upplägg eftersom man i spelet skulle diskutera framtidsutsikter för personer med olika bakgrund. Däremot tyckte vi att SO-rummet.se var en bra sida att använda sig av för att söka fakta.
En annan sida vi prövade var http://varldskoll.se/ en sida som drivs av FN. Denna sida ansåg vi vara användbar eftersom den förmedlade information och statistik på ett bra sätt.
Här är en lista på alla de läromedel som testades under seminariet:

•Global conflict Palestine

•Darfur is dying

•UNHCR: mot alla odds

•Papers, please

•Plan: Mitt nya hem

•FN-förbundet: Världskoll

•FN-förbundet: Globalis

•Gapminder

•Mediekompass

•SO-rummet

•Amnesty

•Realstars: Fairsex (trafficking)