# data[].attributes.body
Diputació de Barcelona.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'Agenda 2030 i els ODS

Al setembre de 2015, i amb l'acord històric de 193 països, l' Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar l' Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible i els seus 17 objectius de desenvolupament sostenible (ODS), com a instrument global amb un ampli abast i una importància sense precedents.

Com a compromís mundial, busca que tots els estats es proposin fermament posar fi a la pobresa i la fam, a combatre les desigualtats, protegir els drets humans, especialment de les persones més excloses i de major vulnerabilitat, promoure la igualtat de gènere i l'empoderament de les dones i les nenes, construir societats pacífiques, justes i inclusives i garantir una protecció resilient del planeta i dels seus recursos naturals.

Els ODS són disset objectius de caràcter ambiental, social i econòmic que guien la implementació de l'Agenda 2030. Tots els objectius estan molt relacionats: per avançar en un cal avançar també en d'altres. Volen ser unes fites concises, fàcils de comunicar, orientades a l'acció i aplicables a tots els països.

Principis fonamentals de l'Agenda 2030

Universalitat
L'Agenda 2030 té un abast universal i encomana a tots els països, independentment dels seus nivells de renda i la seva situació en matèria de desenvolupament, que contribueixin a un esforç global a favor del desenvolupament sostenible. L'Agenda s'aplica amb caràcter permanent i a tots els països i contexts.
No deixar ningú enrere
L'Agenda 2030 pretén redundar en benefici de tots i es compromet a no deixar ningú enrere, arribant a totes aquelles persones necessitades i marginades, siguin on siguin, per tal de respondre a problemes i vulnerabilitats específics. Aquesta missió genera una demanda sense precedents de dades locals desglossades per analitzar els resultats i fer un seguiment dels progressos.
Interconnexió i indivisibilitat
L'Agenda 2030 se sustenta a la natura interconnectada i indivisible dels seus 17 ODS. És crucial que totes les entitats responsables de la consecució dels ODS els abordin íntegrament, en comptes d'enfocar-los com una llista d'objectius individuals entre els quals es pot triar.
Inclusió
L'Agenda 2030 fa una crida a la participació de tots els segments de la societat, independentment de la seva raça, gènere, grup ètnic i identitat, perquè contribueixin a la seva aplicació.
Cooperació entre múltiples parts interessades
L'Agenda 2030 fa una crida a la creació d'aliances entre múltiples parts interessades per a la mobilització i l'intercanvi de coneixements, experiència, tecnologia i recursos financers que contribueixin a la consecució dels ODS a tots els països.

Les 5 esferes de l'Agenda 2030

Els ODS incideixen en cinc esferes d'importància crítica de l'Agenda, les anomenades 5 P: Persones (People), Pau (Peace), Planeta (Planet), Prosperitat (Prosperity) i Aliances (Partnership).

# data[].attributes.attachment_link.title
L'Agenda 2030 i els ODS - ODS - Diputació de Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.description
Al setembre de 2015, i amb l'acord històric de 193 països, l' Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar l' Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible i els seus 17 objectius de desenvolupament sostenible (ODS), com a instrument global amb un ampli abast i una importància sense precedents.

# data[].attributes.attachment_link.description
INSTITUTO JANE GOODALL ESPAÑA. c/Entença 60, Principal 2ª. Barcelona. 08015

# data[].attributes.headline
MANIFEST AGENDA 21 DE LES ESCOLES DE VILANOVA.

# data[].attributes.subject
MANIFEST AGENDA 21 DE LES ESCOLES DE VILANOVA.

# data[].attributes.body
2019

# data[].attributes.attachment_link.title
MANIFEST AGENDA 21 A LES ESCOLES DE VILANOVA

# data[].attributes.headline
Quant consumiràs al llarg de la teva vida?

# data[].attributes.subject
Quant consumiràs al llarg de la teva vida?

# data[].attributes.body
Cuanto sabes de nuestro planeta?

# data[].attributes.attachment_link.description
Por más fronteras que prentendan dibujarse en los mapas, aquí hemos nacido y aquí moriremos. El planeta Tierra es el hogar que compartes con miles de millones de personas pero, ¿lo conoces realmente? Ponte a prueba con este test en el que descubrirás algunas de sus curiosidades

# data[].attributes.attachment_link.description
Ousman Umar va travessar deserts i el mar fins a arribar a Espanya amb 13 anys. A Barcelona s'ha format i ha creat una ONG per ajudar els nens de Ghana. L'hem convidat per conèixer la seva història de supervivència i els seus consells sobre la migració.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible

# data[].attributes.attachment_link.description
En el marc del procés d'elaboració del Pla Nacional per a la implementació de l'Agenda 2030 a Catalunya, on actualment treballen els diversos departaments de la Generalitat de Catalunya, s'ha organitzat un cicle de 6 jornades per analitzar alguns dels reptes i compromisos que el nostre país té plantejats en relació als 6 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) analitzats al Fòrum Polític d'Alt Nivell de Nacions Unides 2017.

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Agenda 2030 pel Desenvolupament Sostenible

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Què són?

Es denomina paradís fiscal aquell país amb un sistema tributari molt favorable per ciutadans o empreses no residents.

És habitual que els països tinguin un impost que grava els ciutadans i empreses residents, i un altre -habitualment menys favorable- per als no residents. De manera que, per exemple, un ciutadà resident en un país A que cobri dividends d'una empresa d'un país B, pagaria un impost sobre la renda pel rendiment obtingut, que habitualment sol ser, com a mínim, el mateix que pagaria un resident del país B. Doncs bé, en el cas dels paradisos fiscals, els no residents acostumen a tenir un tracte fiscal molt més favorable que els residents del país.

Addicionalment, els paradisos fiscals són països molt opacs quant a la informació que poden facilitar a altres països dins el marc de cooperació internacional d'intercanvi d'informació.

2. Característiques principals dels paradisos fiscals

a) Falta d'imposició de tributs o, en cas d'haver-n'hi, ho solen ser només de forma nominal.

b) Manca de transparència.

c) Existència de normes que no permeten l'intercanvi d'informació amb altres països amb finalitats tributàries.

d) És força freqüent que en aquests territoris hi hagi normatives de secret bancari i de protecció de dades personals.

3. Llista de paradisos fiscals, segons l'OCDE

L'Organització per la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) va fer pública l'any 2000 una llarga relació de territoris que considerava paradisos fiscals, la denominada llista negra.

Atès que des de l'any 2000, per la pressió de l'OCDE, molts dels països de la llista negra han accedit a fer concessions en matèria d'intercanvi d'informació, des del 2012 tan sols queden dos territoris en aquesta llista: Nauru i Niue (Nova Zelanda).

D'aquesta manera, l'OCDE va elaborar una nova llista -llista grisa- on es relacionaven una sèrie de països que es comprometien a respectar els estàndards internacionals d'intercanvi d'informació. Per poder deixar la llista grisa, l'OCDE exigeix un mínim de 12 convenis d'intercanvi d'informació signats.

Però tot i les consideracions de l'OCDE en relació amb els paradisos fiscals, cada estat estableix en la seva normativa interna una llista de paradisos fiscals, d'acord amb els seus criteris.

4. Els paradisos fiscals segons Espanya

La llista de paradisos fiscals segons el criteri espanyol s'establia al reial decret 1080/1991, del 5 de juliol, on s'enumeraven 48 territoris. Però s'establia que deixarien de tenir consideració de paradís fiscal quan signessin amb Espanya un conveni per evitar la doble imposició (CDI) amb una clàusula d'intercanvi d'informació o bé un acord d'intercanvi d'informació en matèria tributaria, en el qual s'ha d'establir expressament que deixen de tenir aquesta consideració des del moment que aquests convenis o acords s'apliquin. Aquest darrer cas seria el d'Andorra, per exemple, des de l'any 2011.

En l'actualitat, la llista espanyola de paradisos fiscals s'ha reduït a 34:

Anguilla

Antiga i Barbuda

Maurici

Bermudes

Illa de Montserrat

Emirat de l'estat de Bahrain

Principat de Liechtenstein

Fiji

Principat de Mònaco

Gibraltar

Regne Haiximita de Jordània

Illa de Granada

República de Xipre

Illes Caiman

República de Dominica

Illes Cook

República Libanesa

Illes de Guernsey i de Jersey (Illes del Canal)

República de Libèria

Illes Malvines

República de Nauru

Illa de Man

República de Seychelles

Illes Marianes

República de Vanuatu

Illes Salomó

Santa Lucía

Illes Turks i Caicos

San Vicent i les Granadines

Illes Verges Britàniques

Sultanat de Brunei

Illes Verges dels Estats Units d'Amèrica

Sultanat d'Oman

5. Està prohibit operar amb paradisos fiscals o tenir-hi patrimoni?

Les transaccions realitzades amb paradisos fiscals no son il·legals ni estan prohibides. Per tant, es poden tenir interessos econòmics en territoris qualificats de paradisos fiscals.

No obstant això, la legislació espanyola estableix en les diferents normatives de cada impost una sèrie de mesures conegudes com mesures antiparadís, que tracten de limitar-ne la utilització. De forma general, s'imposen estrictes obligacions d'informació i es preveu l'aplicació del règim especial de "transparència fiscal internacional", la qual obliga els partícips d'una societat -socis- a tributar a Espanya pels resultats de la societat no resident, tant si han estat distribuïts -dividends- com si no.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Què són? Es denomina paradís fiscal aquell país amb un sistema tributari molt favorable per ciutadans o empreses no residents. És habitual que els països tinguin un impost que grava els ciutadans i empreses residents, i un altre -habitualment menys favorable- per als no residents.

# data[].attributes.body
English

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La teva privacitat és la nostra prioritat

Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús:

Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

Pròpies i de tercers per a garantir el funcionament bàsic, com la sessió d'usuari, i aspectes de personalització, com l'idioma de les nostres pàgines.
Guardem l'acceptació de cookies durant 30 dies per a millorar l'experiència de navegació. Recorda que pots eliminar les cookies del teu navegador.

De tercers per mostrar-te informació de les nostres xarxes socials, com Facebook, Twitter, YouTube, etc. A l'accedir a aquests llocs web podràs decidir si acceptes o no les seves polítiques de privacitat i de cookies.

Més informació

# data[].attributes.attachment_link.title
Fi de la pobresa - ODS - Diputació de Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.description
Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús: Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

# data[].attributes.attachment_link.title
La Historia de las Cosas (documental en español completo)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dirigido por: Manuel Sánchez Pereira

El espacio ''Documentos TV'' es uno de los programas más prestigiosos de TVE. Estrenado en 1986, se ha caracterizado durante todo este tiempo por tratar en profundidad tanto temas de actualidad como procesos sociales e históricos de mayor duración temporal.

Documentos TV se estreno en Televisión Española el 29 de abril de 1986 con un reportaje sobre el Rey Juan Carlos. Hoy, casi 25 años después, los cambios experimentados por el periodismo no han impedido que el programa siga siendo un espacio privilegiado donde disfrutar de lo mejor del mercado documental.

Escriba al programa Documentos TV: doctv@rtve.es

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
documentos tv - el viaje de ibrahima documentos tv

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
documentos tv - el viaje de ibrahima documental gratis

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
documentos tv - el viaje de ibrahima documental

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
documentos tv - el viaje de ibrahima documental integro.

# data[].attributes.attachment_link.title
Documentos TV - El viaje de Ibrahima - RTVE.es

# data[].attributes.attachment_link.description
Dirigido por: Manuel Sánchez Pereira El espacio ''Documentos TV'' es uno de los programas más prestigiosos de TVE. Estrenado en 1986, se ha caracterizado durante todo este tiempo por tratar en profundidad tanto temas de actualidad como procesos sociales e históricos de mayor duración temporal.

# data[].attributes.body
Altres activitats del sector serveis

# data[].attributes.attachment_link.title
Mapa interactiu. On és? Capitals d'Àfrica

# data[].attributes.attachment_link.description
Saps situar els elements geogràfics que et demanen? Has d'assenyalar al mapa on es troba cada element.Amplia o redueix el mapa amb el zoom i ajusta la...

# data[].attributes.attachment_link.description
Com funciona exactament el Sincrotró ALBA? S'assembla d'alguna manera al CERN, l'accelerador de Ginebra? Qui treballa a l'ALBA? ALBAdivulga és una col·lecció d' infografies feta per aclarir els teus dubtes sobre el Sincrotró, algunes d'elles són fins i tot interactives! No te les perdis, consulta i descarrega les que vulguis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Des del programa Internet Segura, depenent del Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT), et podem ajudar a resoldre conflictes o problemes que et puguis trobar quan navegues per Internet amb l' ordinador o fas servir jocs o aplicacions amb el teu mòbil, tauleta o videoconsola.

Volem que usis les noves tecnologies d'una manera satisfactòria i segura. Per això posem al teu abast tot de materials, consells i recomanacions perquè et converteixis en un ciutadà digital.

# data[].attributes.attachment_link.description
Des del programa Internet Segura, depenent del Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT), et podem ajudar a resoldre conflictes o problemes que et puguis trobar quan navegues per Internet amb l' ordinador o fas servir jocs o aplicacions amb el teu mòbil, tauleta o videoconsola.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barcelona afronta aquesta campanya d'estiu com una relativa prova de foc per a la salut del seu sector turístic, un dels principals motors econòmics de la ciutat. Serà la primera des dels atemptats terroristes a les Rambles l'agost de l'any passat, i serà també la primera campanya des del referèndum de l'1-O i el posterior daltabaix polític que va sacsejar els carrers de Barcelona. Dos elements que van condicionar l'arribada de turistes a la capital catalana la segona meitat del 2017 i que poden seguir tenint molt a dir en aquests mesos de juliol i agost. Per això des del Gremi d'Hotels de Barcelona, el seu director general, Manel Casals, admet que aquest estiu serà "especial", i afegeix que són molts els núvols d'incertesa que s'estenen sobre el sector.

Un d'ells és la creixent pressió i rebuig que alguns grups polítics i socials han abanderat respecte d'un turisme que consideren massiu i invasiu amb la vida de la ciutat. El propi Ajuntament barceloní, amb els Comuns d'Ada Colau al capdavant, ha mantingut un discurs crític amb l'activitat i s'ha mostrat partidari de posar límits a un sector que, agradi o no, aporta prop del 15% del PIB i el 9% de l'ocupació de la ciutat. Les imatges de pintades amb el lema "tourist go home " o les polèmiques actuacions d'Arran contra el turisme no són tampoc les millors postals de promoció de la ciutat, com tampoc ho són les que genera la conflictivitat a l'aeroport del Prat. L'any passat, les protestes dels treballadors dels controls de seguretat ja van enviar al món imatges de cues quilomètriques i viatgers emprenyats, i tot i que enguany la situació sembla més tranquil·la, les habituals vagues d'estiu a les companyies aèries podrien generar nova pressió en els dies més alts d'activitat.

"No s'entén que d'una banda l'Ajuntament veti al seu pla d'hotels l'arribada d'una cadena com Four Seasons, centrada en un turisme d'alt poder adquisitiu, i de l'altra banda veiem que es deixin legalitzar 10.000 pisos turístics il·legals", segons el director general del Gremi d'Hotels de Barcelona, Manel Casals

En aquest escenari les dades del Gremi d'Hotels mostren que la situació d'aquests allotjaments no està en el seu millor moment. Segons les seves estadístiques per als primers sis mesos de l'any, tant l'ocupació com la facturació al sector ha caigut, entorn al 3% i al 4,3% respectivament: "Estem al voltant d'un 8% per sota de les xifres en les que ens movíem l'any passat", destaca Casals. Per als hotelers, el problema més greu que afecta la ciutat, més enllà de la incertesa política i dels efectes pels atemptats, és "la pèrdua de qualitat en el turisme que captem com a ciutat", explica el director general del Gremi. Una devaluació que el sector hoteler identifica directament amb la presència massiva d'una oferta paral·lela, i en molts casos il·legal, d'apartaments turístics. Per a Casals, el problema és que la capital catalana ha recuperat l'etiqueta de destinació de baix cost que s'havia aconseguit treure: "No s'entén que d'una banda l'Ajuntament veti al seu pla d'hotels l'arribada d'una cadena com Four Seasons, centrada en un turisme d'alt poder adquisitiu, i de l'altra banda veiem que es deixin legalitzar 10.000 pisos turístics il·legals". Casals creu que la lluita de l'administració contra l'oferta de pisos turístics il·legals és encara insuficient i argumenta que no només perjudica als hotels sinó a tot el sector.

Altres amenaces per al turisme de Barcelona vénen de més lluny. Durant anys, la ciutat ha estat una de les destinacions més beneficiades del descens de l'activitat a altres punts més "calents" per la inestabilitat política com el nord d'Àfrica o Turquia, i també ha rebut part del turisme que va perdre París després dels atemptats jihadistes de 2015. Però en el darrer any, la millora de la situació a l'altra banda del Mediterrani i la visibilitat de Barcelona com a objectiu terrorista ha fet que les tornes canviïn, i el sector tem ara que bona part del turisme que la capital catalana va "agafar prestat" desaparegui. És el cost, apunten els experts, d'haver basat bona part del reclam en una oferta de preus baixos, amb una clientela molt més fidel a la factura final del viatge que no pas al lloc de destí, i de fet la mateixa consellera d'Empresa i Coneixement i responsable de l'àrea de turisme, Àngels Chacón, alertava fa pocs dies davant empresaris del sector de l'impacte sobre Catalunya de la recuperació de destinacions com Turquia o Tunísia.

Amb tot, des de l'Ajuntament es confia en poder parlar d'una bona campanya d'estiu i deixar enrere les davallades que la inestabilitat política va generar sobretot en els darrers mesos del 2017. De moment les dades de l' Estadística de moviments turístics a les fronteres (Frontur) mostra que durant els primers cinc mesos de l'any Catalunya va rebre 6.529.377 visitants, un 2,1%menys que el mateix període de l'any passat. Un lleuger descens que es confia en recuperar durant els mesos d'estiu.

De fet, les xifres també mostren que la fotografia actual, tot i els punts d'incertesa, situa Barcelona com una de les ciutats líders del turisme a Europa, i líder absoluta dins Espanya. Segons l'informe Top 100 city destinations Ranquing , que elabora la consultora Euromonitor International, la capital catalana es situa en la sisena posició d'entre les ciutats europees amb major volum de visitants anuals, amb 7,6 milions d'arribades el 2017, i amb una previsió de créixer fins els 8,9 milions el 2025.

El sector alerta, però, que aquesta Barcelona necessita un nou impuls i avisa sobre els efectes a mig termini de la rebaixa en la despesa que el Consistori barceloní destina a la promoció de la ciutat a l'exterior. Per a Casals, "l'Ajuntament hauria de multiplicar per dos o per quatre els diners que es destinen a aquesta promoció precisament després d'un 2017 complicat per al sector per molts motius". Una promoció que segons el director general del Gremi d'Hotels de Barcelona no ha d'anar dirigida a captar qualitat sinó a captar qualitat. En tot cas, aquest estiu serà un bon moment per a calibrar la salut de la "marca Barcelona" com a destinació turística i sobretot de veure fins a quin punt la ciutat és capaç de consolidar els espectaculars creixements acumulats en la darrera dècada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Un estiu clau per al turisme a Barcelona - The New Barcelona Post

# data[].attributes.attachment_link.description
A Barcelona, que malauradament ha recuperat el reclam del turisme de baix cost, és creixent la pressió i el rebuig que alguns grups polítics i socials han abanderat respecte d'un turisme que consideren massiu i invasiu amb la vida de la ciutat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Catalunya presenta... La ruta de l'atzar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El sector turístico español ha cerrado el año 2017 con cifras récord. Según los últimos datos presentados por el Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital, el año 2017 se ha cerrado con 82 millones de llegadas de turistas internacionales, lo que supone un 8,9% más que en 2016, una cifra nunca antes alcanzada.

Estos datos, elaborados por Turespaña y según las últimas estadísticas del Instituto Nacional de Estadística (INE), situarían a España por primera vez en la segunda posición mundial en número de llegadas de turistas, por debajo de Francia y superando Estados Unidos.

El balance respecto al gasto total realizado por los turistas también es positivo. Estos 82 millones de turistas que han visitado la Península en 2017 se han gastado en el país un total de 87.000 millones de euros, en comparación con el año anterior un 12,4% más. En este sentido, el gasto medio por turista ha crecido un 3,1% en 2017 que, en terminos absolutos implica que cada turista se gastó un promedio de 1.061 euros durante su estancia en España.

Los mismos datos esclarecen de dónde proviene este flujo de turistas. El Reino Unido es el principal emisor de turistas a España. En otras palabras, cerca de 18 millones de ingleses han viajado a España entre enero y noviembre del año que cerramos, lo que supone un 7% más que en 2016.

En segundo lugar está Alemania, de dónde han venido 11,4 millones de turistas entre enero y noviembre de 2017.Los franceses se situan en tercera posición como las nacionalidades que más han visitado el país. En esas fechas, cerca de 10,7 millones de turistas vinieron de Francia, un 0,4% más que en 2016.

En cuanto a las comunidades autónomas que más turistas han acogido durante el año, los datos ubican a Catalunya como el destino más visitado. A pesar de los atentados que tuvieron lugar en Barcelona y Cambrils en agosto de 2017, Catalunya ha recibido 18.223.294 llegadas de turistas internacionales, un 6,1% más que en 2016.

En segunda posición se situa Baleares, con un crecimiento del 6,2% que, en numeros absolutos corresponde a 13,691,618 llegadas. A Baleares le sigue otro archipiélago, Canarias, que logra una llegada de 12.9576.334 turistas internacionales.

La lista continúa con Andalucía, la Comunidad Valenciana y la Comunidad de Madrid, con una cifra de llegadas del 11.024.038, 8.517.973 y 6.218.732, respectivamente.

Las cifras de llegadas de turistas internacionales por Comunidades Autónomas (INE/ Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital)

# data[].attributes.attachment_link.title
Récord de llegadas: Más de 82 millones de turistas internacionales han viajado a España en 2017

# data[].attributes.attachment_link.description
El sector turístico español ha cerrado el año 2017 con cifras récord. Según los últimos datos presentados por el Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital, el año 2017 se ha cerrado con 82 millones de llegadas de turistas internacionales, lo que supone un 8,9% más que en 2016, una cifra nunca antes alcanzada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Moments - L'evolució del turisme a Catalunya - RTVE.es

# data[].attributes.attachment_link.description
Moments - L'evolució del turisme a Catalunya . Moments online, completo y gratis en RTVE.es A la Carta. Todos los programas de Moments online en RTVE.es A la Carta

# data[].attributes.body
DADES SOBRE TURISME A CATALUNYA

# data[].attributes.attachment_link.title
Idescat. Anuari estadístic de Catalunya. Turistes estrangers. Per país d'origen

# data[].attributes.attachment_link.description
Fins al tercer trimestre de 2015 l'Institut de Turisme d'Espanya era l'encarregat de dur a terme l'Estadística de moviments turístics en frontera (Frontur) i l'Enquesta de despesa turística (Egatur). A partir del quart trimestre de 2015, l'organisme responsable d'aquestes operacions és l'INE.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turismo, Comercio y la OMC: Comunicado conjunto de la OMT, la OMC, el ITC y el WTTC | Organización Mundial del Turismo OMT

# data[].attributes.attachment_link.description
A fin de arrojar más luz en las novedades del sector turístico, se le dedicará una sesión dentro del Foro Público 2018 de la OMC, el día 3 de octubre, desde las 14h hasta las 15h30.

# data[].attributes.headline
Entrevista Philip Lymbery. La Contra de la Vanguardia.

# data[].attributes.subject
Entrevista Philip Lymbery. La Contra de la Vanguardia.

# data[].attributes.body
La carn que mengem….

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La carne que comemos

Dirige la organización internacional líder en el bienestar de los animales de granja desde el 2005 y ha conseguido victorias legislativas históricas como la prohibición de las jaulas en batería para gallinas y las jaulas para terneras en la UE. Es profesor en la Universidad de Winchester. En La carne que comemos (Alianza Editorial) nos explica el verdadero coste de la ganadería industrial en cuanto a sufrimiento animal, salud humana y medioambiental sin conseguir el objetivo que originariamente perseguía: alimentar a la humanidad, y nos propone soluciones. "Mantener a los animales en malas condiciones de vida, tratarlos como cosas, repercute directamente en nuestra salud y es una catástrofe ecológica".
Algún día nos avergonzaremos?
Sí, miraremos atrás y nos preguntaremos cómo pudimos hacerle eso a los animales y a nosotros mismos.
¿Tan grave es la ganadería intensiva?
Es insostenible. Dos tercios de los 70.000 millones de animales que se crían cada año pasan su vida encerrados, hacinados sobre sus excrementos sin acceso a pastos o forraje.
¿Qué comen?
Un tercio de los cereales producidos en el mundo, el 90% de la harina de soja y el 30% de las capturas totales de pescado. En España, el 74% del total de los cereales (incluidas las importaciones) se utiliza para alimentar a los animales.
Parece absurdo.
Los animales de granjas industriales consumen más calorías de las que producen. Convertimos en carne alimentos que deberíamos comer. Si se destinaran las cosechas a los humanos, se podría alimentar a 4.000 millones de personas.
También consumen antibióticos.
Sí, la mitad de los antibióticos que se utilizan en el mundo, lo que constituye un caldo de cultivo para nuevos supermicrobios resistentes a los antibióticos. En España, el 84% de los antibióticos que se usan están destinados a la ganadería.
¿Para prevenir posibles enfermedades?
Sí, profilaxis rutinaria. La OMS advierte que, si no se reduce este uso abusivo, pronto entraremos en una época postantibióticos en la que las enfermedades que ya habíamos erradicado volverán a azotar a la humanidad.
Estamos empezando a verlo.
En el 2009 se registraron 200.000 casos de intoxicación alimentaria por la Campylobacter en la UE, la segunda causa mundial de infecciones gástricas.
Y consumen inmensas cantidades de agua.
La agricultura intensiva es la causa principal del agotamiento del agua en el mundo, se bebe el 70%. Y los granjeros industriales están entre los mayores consumidores de petróleo.
No suena muy bien...
Las consecuencias de anteponer los beneficios a las personas son: nuevas enfermedades, muerte de los campos y miles de millones de personas hambrientas. La mitad de suelo europeo afronta problemas de calidad.
¿Las piscifactorías son más sanas?
Se requieren entre tres y cinco toneladas de peces pequeños para producir una tonelada de peces de piscifactoría.
¿Viven mejor que las vacas y los cerdos?
Viven hacinados en espacios pequeñísimos, con frecuencia padecen cataratas, que les deja ciegos, heridas en las aletas y la cola, e infecciones producidas por parásitos. Un estudio ha revelado que las concentraciones de sustancias químicas son significativamente mayores en las muestras de peces de criadero.
¿Cuáles son las consecuencias de comer carne barata para la salud humana?
Los alimentos de ganadería industrial contienen más grasas saturadas, menos cantidad de omega 3, nutrientes esenciales y proteínas.
¿Por lo que comen y les inyectan?
Sí. A los pollos industriales se los alimenta para que engorden deprisa y produzcan carne con mucha grasa y pocas proteínas. Una porción de pollo de supermercado contiene hoy un 50% más de calorías que en 1970, y 2,7 más de grasa.
Entonces no es bueno ni para ellos ni para nosotros.
Las granjas industriales son inherentemente crueles. Gallinas ponedoras en jaulas tan pequeñas que ni siquiera pueden mover las alas, pollos de engorde que se desploman bajo el peso de sus enormes cuerpos, cerdos y vacas encerradas en gigantescas naves sin vida social y sin acceso a pastos durante toda su vida.
¿Es una tendencia en declive?
Se prevé que en el 2030 al menos el 75% del crecimiento de la producción se produzca en granjas de animales confinados.
¿Hay soluciones alternativas?
Los herbívoros deben pastar, la tierra de labranza y el ganado deben convivir en armonía, así convertimos la vida vegetal que nosotros no podemos comer en alimento comestible. El pescado debe alimentar a las personas y no a los animales de granja. Hace falta políticas que promuevan ese cambio.
El argumento es que no hay comida para todos.
El sistema actual produce alimentos para 16.000 millones de personas. Desperdiciamos la mitad. Y darle a los animales los cereales que podríamos consumir no tiene sentido.
¿Se resiente el medio ambiente?
La ganadería industrial es uno de los principales detonantes de la extinción de especies y contribuye a la contaminación de nitrógeno en el entorno. Los pesticidas son la causa de la desaparición de los insectos polinizadores necesarios para la supervivencia.
La OMS recomienda menos carne.
Sí, y de mayor calidad. La carne barata es mala para el medio ambiente, para los animales y para nuestra salud. La vinculación entre la carne procesada y la carne roja y ciertos tipos de cáncer y cardiopatías está más que demostrada.
¿Qué comeremos?
Entre otras cosas las algas cubrirán las necesidades proteicas de gran parte de la población y se está creando carne artificial a partir de células madre. Hay una retahíla de soluciones que harán que la ganadería industrial forme parte del museo de la crueldad.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Los animales de granja consumen más antibióticos que nosotros"

# data[].attributes.attachment_link.description
Dirige la organización internacional líder en el bienestar de los animales de granja desde el 2005 y ha conseguido victorias legislativas históricas como la prohibición de las jaulas en batería para gallinas y las jaulas para terneras en la UE. Es profesor en la Universidad de Winchester.

# data[].attributes.body
Documental sobre el futur del planeta.

# data[].attributes.headline
El sector primari i les grans unitats de producció

# data[].attributes.subject
El sector primari i les grans unitats de producció

# data[].attributes.attachment_link.description
T2. EL SECTOR PRIMARI I LES GRANS UNITATS DE PRODUCCIÓ

# data[].attributes.body
Posa't a prova amb aquest qüestionari!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La sobreexplotació de la pesca industrial afecta més del 90 % de les poblacions de peixos estudiades de la mar Mediterrània i el 40 % de les estudiades a les aigües europees de l'Atlàntic.

de les poblacions mundials de peixos es consideren sobreexplotades.

es perderen amb el col·lapse d'una única població de bacallà que fou sobreexplotada.

pot arribar a viure el peix rellotge taronja de l'Atlàntic.

El problema

L'explotació pesquera posa en compromís la supervivència d'espècies que són altament vulnerables a la pressió de la pesca i de les quals, en moltes ocasions, no hi ha cap evidència de l'estat de conservació en què se'n troben les poblacions. A causa de l'evolució implacable de la tecnologia, els nostres oceans es van alterant a gran escala i a una velocitat sense precedents.

A més, els governs han afavorit aquestes pràctiques sobredimensionades que tenen un impacte ambiental i social terrible. I amb això, han abandonat la pesca sostenible -en molts casos artesanal- que, malgrat representar el 77 % de la flota i el 80 % de la pesca continental, només ha rebut el 20 % de les quotes de pesca. Vaixells monstruosos usen sondes acústiques potents per poder fer-se amb bancs sencers de peixos. Són també plantes processadores flotants amb sistemes enormes de congelació i de processament de farines de peix, i compten amb motors potents similars als d'un avió per poder abraçar grans extensions del fons marí.

De fet, al ritme de captura actual, correm el risc de perdre moltes de les espècies que consumim avui dia, ja que no es permet la recuperació dels estocs de manera natural. Però no només això: un tipus de pesca tan intrusiva i poc selectiva també afecta la resta d'espècies en perill, com ara tortugues, taurons o dofins, i degrada els ecosistemes marins, de manera que es genera un dany que pot ser irreversible per a l'equilibri tròfic marí.

La creixent demanda mundial de peix ha fet que es disparin formes d'explotació abusives amb la biodiversitat i el medi marí que no tenen en compte els impactes sobre els ecosistemes i sobre les comunitats locals que depenen d'aquests recursos. Flotes pesqueres que es dirigeixen a aigües noves perquè han esgotat els antics terrenys de pesca.

Les poblacions dels principals depredadors desapareixen a un ritme aterridor:

Hem perdut el 99 % de les anguiles europees i el 95 % de la tonyina vermella del sud i la del Pacífic.

Els salmons han desaparegut de molts rius dels dos costats de l'Atlàntic i apareixen ja en nombroses llistes d'espècies amenaçades.

Aproximadament el 80 % de tots els peixos depredadors principals han desaparegut de les zones costaneres del Pacífic Nord i de l'Atlàntic Nord.

La solució

Perquè en el futur puguem obtenir menjar i ingressos, necessitem uns oceans vius i una indústria pesquera sostenible. Cal crear santuaris marins per millorar l'estat de conservació de la mar i de les poblacions de peixos. Hem de millorar enormement la forma com pesquem i deixar d'extreure els recursos més ràpidament del que l'oceà és capaç de reposar-los.

Únicament un model de pesca 100 % sostenible pot garantir un futur amb els oceans plens de peixos i de llocs de treball per a les comunitats costaneres que en depenen. I el canvi cap a aquest model ha de començar amb una legislació adequada des del Govern.

Algunes de les mesures de protecció d'ecosistemes marins preses per l'Estat espanyol, com la declaració de reserves marines o la protecció d'espècies com la posidònia, han estat molt positives, si bé d'altres països com França, el Regne Unit o els Països Baixos ens avantatgen en polítiques de gestió pesquera.

A pesar que pot semblar que encara es tracta d'un problema llunyà, ens afecta a tots. Però hi ha una acusada falta d'informació de la ciutadania sobre l'origen i la sostenibilitat del peix, per la qual cosa exigim als governs que regulin mecanismes per a garantir-ne la traçabilitat i oferir al consumidor l'opció de comprar peix sostenible, en definitiva, l'opció de poder triar.

Què hi fa Greenpeace

Greenpeace vol transformar el sector i, per això, proposa un model de pesca 100 % sostenible en l'aspecte social, l'ambiental i l'econòmic basat en el suport a la pesca artesanal i en la recuperació dels recursos pesquers.

Per aconseguir-ho, Greenpeace treballa en:

El suport a la pesca artesanal i sostenible.

L'eliminació progressiva dels arts de pesca destructives.

La creació d'un Tractat Internacional dels Oceans que protegeixi les aigües internacionals.

La creació de santuaris marins que regulin la pesca.

L'avanç i la conversió de la pesca d'altura cap a la sostenibilitat.

La limitació de les explotacions d'aqüicultura.

Mesures dirigides a la informació i la conscienciació dels consumidors.

El control de la contaminació al medi marí.

Aquest model ens garantiria un futur amb oceans ben conservats, més zones protegides i uns estocs pesquers recuperats. Suposaria, també, la creació de més de 60.100 llocs de treball nets i un augment de la producció en beneficis d'uns 4.000 milions d'euros.

# data[].attributes.attachment_link.description
La sobreexplotació de la pesca industrial afecta més del 90 % de les poblacions de peixos estudiades de la mar Mediterrània i el 40 % de les estudiades a les aigües europees de l'Atlàntic. de les poblacions mundials de peixos es consideren sobreexplotades. es perderen amb el col·lapse d'una única població de bacallà que fou sobreexplotada.

# data[].attributes.body
SOS oceans

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La vida a la Terra depèn directament dels oceans. Ens cal un Tractat Global dels Oceans que els protegeixi de l'activitat humana i del canvi climàtic.

Demanem protegir el

de les nostres mars abans de 2030.

Menys d'un

dels oceans estan protegits.

Els oceans han absorbit més del

de la calor extra produïda per l'ésser humà des dels anys 70.

El problema

Els beneficis que els oceans ens brinden en el nostre dia a dia són innombrables: influeixen en els fenòmens meteorològics més destacats, regulen el clima, produeixen l'oxigen que respirem i són la llar de balenes, taurons, tortugues i d'altres espècies.

Però, encara que sembli sorprenent, dos terços de l'aigua dels mars i dels oceans -la meitat del planeta en termes absoluts- són aigües internacionals on no hi ha cap regulació sobre la protecció de la seva biodiversitat. De la gestió sostenible dels oceans depèn el futur de la humanitat.

La pesca insostenible i il·legal, la mineria submarina, el trànsit marítim, la contaminació i els efectes del canvi climàtic fa dècades que amenacen profundament el nostre medi marí. La riquesa del fons marí, els seus ecosistemes i la diversitat es troben en risc. Molts organismes, com els coralls, el plàncton i els crustacis, són molt sensibles a l'efecte de l'acidificació de l'oceà, que unit a l'escalfament global poden comportar impactes irreversibles per a les espècies i l'espècie humana.

Un 90 % de les poblacions de peixos que s'han avaluat a la Mediterrània estan sobreexplotades. Un 58 % de les poblacions mundials estan plenament explotades. A més, al territori espanyol ha prevalgut la urbanització del litoral en comptes de la protecció dels ecosistemes costaners. Espanya només té protegit un 8 % de les seves aigües i, sense una implementació real de les polítiques de gestió pesquera o costanera, la degradació de les nostres mars és imparable.

SIGNA I EXIGEIX PROTECCIÓ PER ALS OCEANS

La solució

Ens cal un Tractat Global dels Oceans amb què totes les nacions es comprometin a protegir, com a mínim, el 30 % de les aigües internacionals dels oceans per a 2030. En aquests santuaris marins es podran desenvolupar espais de protecció de les espècies que els habiten on es possibiliti la reproducció i el desenvolupament de les espècies, al marge de la sobreexplotació industrial, de la contaminació i dels efectes del canvi climàtic.

Conservar i utilitzar de manera sostenible els oceans, les mars i els recursos marins significa salvaguardar els caladors de pesca, conservar espècies úniques, preservar els ecosistemes més vulnerables i, a més, ser capaços de respondre a la crisi climàtica, a la presència de plàstics i a altres activitats humanes en els oceans. La forma més efectiva de fer-ho és mitjançant una xarxa de santuaris marins.

Hi ha diversos tractats i organitzacions que són els responsables de gestionar l'alta mar, però principalment per a extreure i explotar, no per a protegir-los. I ara tenim l'oportunitat de canviar aquesta tendència: en virtut del Tractat Global dels Oceans, seria possible una gran xarxa de santuaris a través dels oceans del món, protegint-ne, almenys, el 30 % per a 2030. Tu també hi pots col·laborar si signes la petició.

Què hi fa Greenpeace

En un moment tan decisiu per al futur dels oceans, de la seva biodiversitat i de tota la vida que en depèn, en Greenpeace urgim a Nacions Unides que adopti ràpidament un Tractat Global dels Oceans que protegeixi les aigües d'alta mar i el llit marí que hi ha a sota.

El nostre principal objectiu és el d'aconseguir uns oceans i unes mars saludables, amb les poblacions de peixos recuperades, amb ecosistemes marins ben conservats i amb comunitats pescadores que puguin viure de la pesca sostenible.

La salut dels oceans i de les mars també passa per bandejar l' urbanisme il·legal costaner, la mala gestió de la contaminació i del trànsit marítim i la pressió sobre el litoral, i concretar eines que permetin prevenir i fer front a l'efecte del canvi climàtic i l' acidificació oceànica.

Espanya té molta feina pendent en aquest sentit. Per això treballem en el control de la contaminació i de la urbanització a la costa, la implementació de les polítiques pesqueres sostenibles i la protecció marina.

Què hi pots fer tu

Signa per demanar un Tractat dels Oceans! Com ja saps, la protecció del 30 % de les nostres mars abans de 2030 és crucial per a tot el planeta.

Actua amb el teu consum! Adoptar un model de consum sostenible amb els oceans és una de les millors maneres de protegir-los. Si menges peix, aquí et proposem alguns consells per a assegurar-te que la teva cistella de la compra és respectuosa amb el medi marí. També és important reduir l'ús de plàstics, ja que la major part d'aquests acaba en la mar. Aquí et donem algunes idees per a fer-ho.
Suma't a Greenpeace! Forma part de la nostra organització per aexigir a governs i empreses que adoptin mesures per a protegir els nostres oceans. On una persona no arriba, un col·lectiu sí. Fes clic aquí per unir-te a Greenpeace!

# data[].attributes.attachment_link.description
La vida a la Terra depèn directament dels oceans. Ens cal un Tractat Global dels Oceans que els protegeixi de l'activitat humana i del canvi climàtic. Demanem protegir el de les nostres mars abans de 2030. Menys d'un dels oceans estan protegits.

# data[].attributes.headline
Comparem els dos sistemes de producció en la ramaderia.

# data[].attributes.subject
Comparem els dos sistemes de producció en la ramaderia.

# data[].attributes.body
Reptes del s. XXI

# data[].attributes.attachment_link.title
Stunning New Video Shows Massive Plastic Debris In Ocean | NBC Nightly News

# data[].attributes.body
Quins valors defensen?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Consell Català de la Producció Agrària Ecològica

# data[].attributes.body
Pensem-hi!

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Comida Orgánica y la Comida Industrial INFOPLACITUM

# data[].attributes.attachment_link.title
El escándalo del despilfarro alimentario y de tirar comida a la basura por negocio

# data[].attributes.attachment_link.description
Más de mil millones de toneladas de alimentos se tiran. Desde el pescado que se arroja de nuevo al mar por violar las cuotas de la UE a las verduras no seleccionadas por no tener una forma o color adecuado. Numerosas organizaciones están decididas a evitar tal desastre.

# data[].attributes.body
Lyrics Michael Jackson's song

# data[].attributes.attachment_link.title
Michael Jackson- Heal the World sub. español

# data[].attributes.body
Web National Geographic

# data[].attributes.attachment_link.description
¿Conoces las curiosidades geográficas más divertidas? ¡Descubre el planeta de otra forma!

# data[].attributes.headline
16 Octubre: Dia Mundial de la Alimentació. 2018

# data[].attributes.subject
16 Octubre: Dia Mundial de la Alimentació. 2018

# data[].attributes.body
FAO

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Food and Agriculture Organization of the United Nations

# data[].attributes.attachment_link.title
Día Mundial de la Alimentación 2018 – Nuestras acciones son nuestro futuro.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Food and Agriculture Organization of the United Nations

# data[].attributes.attachment_link.title
Mensaje del Secretario General con motivo del Día Mundial de la Alimentación 16 de octubre de 2018

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"united nations" "food agriculture organization" fao unfao agriculture forestry fisheries "natural resource" "food security" "zero hunger challenge" food "zero hunger"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Food and Agriculture Organization of the United Nations

# data[].attributes.attachment_link.title
Food and Agriculture Organization of the United Nations

# data[].attributes.attachment_link.description
Working for #ZeroHunger, a sustainable planet and a secure #FutureofFood for all. Let's respect our food, those who produce it and help those that go without.

# data[].attributes.headline
Acnur. Agència de l'ONU d'ajuda als refugiats

# data[].attributes.subject
Acnur. Agència de l'ONU d'ajuda als refugiats

# data[].attributes.body
Posa't a la seva pell!

# data[].attributes.body
2017

# data[].attributes.attachment_link.description
Propostes de cinema per a l'ensenyament. Cercador de pel*lícules per treballar a l'aula. Guies didàctiques i recursos online gratuïts. Cinefòrums. Sessions especials. Notícies de cinema d'interès escolar.

# data[].attributes.attachment_link.description
All Time-lapse sequences were taken by the astronauts onboard the International Space Station (ISS) (Thanks guys for making this available to the public for use!)  All footage has been color graded, denoised, deflickered, slowed down and stabilized by myself.  Clips were then complied and converted to 1080 HD at 24 frames/sec.

Some interesting tidbits about the ISS.  It orbits the planet about once every 90 mins and is about 350 Km/217 miles. The yellow/greenish line that you see over the earth is Airglow.  

Hope you all enjoy it and thanks for watching!

P.S.  It would be a dream to actually be up there in the ISS.  Btw NASA, if you need a Biochemistry Ph.D to do some work for you up there, I’m your man, LOL!


Music: "Manhatta" composed & performed by “The Cinematic Orchestra”
https://itunes.apple.com/us/album/cinematic-orchestra-presents/id527221766
All rights reserved to their respective owners.	


Edited by: Bruce W. Berry @ Website: http://www.bruce-wayne-photography.com


Image Courtesy of the Image Science & Analysis Laboratory, 
NASA Johnson Space Center, The Gateway to Astronaut Photography of Earth
eol.jsc.nasa.gov
http://eol.jsc.nasa.gov/Videos/CrewEarthObservationsVideos/
nasa.gov/multimedia/hd/
http://earthobservatory.nasa.gov/


Footage Note: The slower video represents a closer resemblance to the true speed of the International Space Station; this footage was shot at one frame per second.  Clips are all marked with an *.  

Locations of Footage in the order they appear:

1.	A Jump over the Terminator
2.	Sarychev Volcano
3.	From Turkey to Iran*
4.	Hurricane Irene Hits the US
5.	Indian Ocean to Pacific Ocean Through the Cupola*
6.	Central Great Plains at Night*
7.	Aurora Borealis over the North Atlantic Ocean*
8.	Aurora Borealis from Central U.S.*
9.	Up the East Coast of North America*
10.	Myanmar to Malaysia*
11.	Western Europe to Central India 
12.	Middle East to the South Pacific Ocean
13.	Aurora Borealis over Europe*
14.	City Lights over Middle East*
15.	European City Lights*
16.	Northwest coast of United States to Central South America at Night
17.	Moonglow over Canada and Northern U.S.*
18.	Stars from the Pacific Ocean (1)
19.	Stars from the Pacific Ocean (2)
20.	Stars from the Pacific Ocean (3)
21.	Stars and the Milky Way over the Atlantic*
22.	The Milky Way and Storms over Africa (1)
23.	The Milky Way and Storms over Africa (2)

# data[].attributes.attachment_link.description
test sobre curiosidades de geografía, población, banderas, montañas, etcétera sobre países de todo el mundo en National Geographic.

# data[].attributes.attachment_link.description
Consumidors responsables - Quina reflexió hi ha al darrere de cada compra? El poder de tria del consumidor té repercussions econòmiques molt diferents. En aquest reportatge parlem de compradors que defensen un consum responsable, que donen suport al comerç més pròxim, a la sostenibilitat, al mediambient o a unes bones condicions laborals de les empreses.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
competencia matemática y competencias básicas en ciencia y tecnología

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
sentido de la iniciativa y espíritu emprendedor

# data[].attributes.attachment_link.title
Ética individual en economia global - Recursos educativos eduCaixa

# data[].attributes.attachment_link.description
La economía es una ciencia social. Las relaciones humanas son el objeto último de su campo de estudio. Por ello, las interacciones económicas que se producen entre las personas no son independientes de sus consideraciones éticas. El compromiso ético de una persona influye de forma cada vez más directa en su comportamiento económico.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Esta es Sophia, el robot con un aspecto casi humano | National Geographic

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un fotógrafo ha conseguido acceder al laboratorio que ha creado a uno de los robots más caros del mundo.

Caras de goma que se estiran en formas familiares, impulsadas por motores diminutos y una versión distante de la inteligencia artificial: ¿es este el futuro?

Te presentamos a Sophia, el robot social creado por David Hanson, ex ingeniero creativo de Disney. El robot, inspirado en parte en Audrey Hepburn y en parte en la mujer de Hanson, se construyó para imitar comportamientos sociales e inspirar sentimientos de amor y compasión en humanos.

Desde su revelación en 2016, la fama de Sophia se ha disparado. El robot ha concedido entrevistas en televisión, aparecido en la portada de la revista ELLE, lo han parodiado en la HBO y ha sido nombrado el primer "campeón de la innovación" no humano de las Naciones Unidas. En una ceremonia de promoción de una conferencia tecnológica, el reino de Arabia Saudí concedió la ciudadanía a Sophia, un acto irónico teniendo en cuenta los derechos limitados de las mujeres saudíes y los trabajadores inmigrantes.

Pero para el fotógrafo Giulio Di Sturco, no era suficiente ver a Sophia en ruedas de prensa mientras sus creadores promocionaban su negocio de IA SingularityNET. El artista, que busca una metáfora visual para el futuro, quería ver también el lugar de creación del robot.

Finalmente, Di Sturco se convirtió en el primer fotógrafo en acceder a Hanson Robotics, en Hong Kong, un espacio frenético plagado de partes robóticas y técnicos humanos que las unen. La rareza del entorno no hizo más que aumentar cuando empezó a fotografiar a su sujeto más peculiar.

"Al principio, fue un poco difícil. [Sophia] no reconocía la cámara... Pero tres días después, aprendió", afirma Di Sturco. "No sé si el ingeniero puso algo en el software o si investigó en Internet, pero empezó a posar.

"La verdad es que fue bastante extraño. En un momento dado, me di cuenta de que estaba hablando con ella", añade. "Tuve que retroceder para darme cuenta de que era un robot, no un ser humano".

Sophia podría recordar a los robots conscientes de sí mismos de Ex Machina o Westworld, pero que quede claro: ningún robot ha logrado todavía la inteligencia artificial general (IAG) o inteligencias versátiles similares a las de un humano. En conversaciones con periodistas, Sophia trepa por árboles de respuestas preescritas, como un chatbot. Cuando da un discurso, lo hace como Abe Lincoln en el Salón de Presidentes de Disney World.

Ante la ubicuidad de Sophia, los investigadores de IA han criticado a los medios por exagerar sus capacidades: "Esto es a la IA lo que la prestidigitación es a la magia real", bromeó Yann LeCun, científico jefe de IA de Facebook, como respuesta a una "entrevista" de Tech Insider con el robot.

Los creadores de Sophia afirman que su expresividad en sí misma representa un gran logro. Según una publicación sobre el software de Sophia, las redes neuronales profundas permiten al robot discernir las emociones de una persona a partir de su tono de voz y su expresión facial y reaccionar del mismo modo. Sophia también puede imitar las posturas de la gente y su código genera movimientos faciales realistas. Además, Hanson ha patentado la piel flexible de goma que cubre el rostro de Sophia.

"Yo no llamaría a nada de esto IAG, pero tampoco es sencillo trabajar en ello", dijo Ben Goertzel, investigador de IA que diseñó el "cerebro" de Sophia, en una entrevista con The Verge. "Y es absolutamente vanguardista en términos de integración dinámica de percepción, acción y diálogo".

Para Di Sturco, todo esto se suma a un sujeto fotográfico irresistible: una máquina de apariencia totalmente humana, aunque totalmente desprovista de vida.

"Empezó a mirarme y a sonreír, yo la miré, y en ese momento no era humana, pero existía una especie de conexión", cuenta. "Cuando sales del laboratorio, el futuro, te das cuenta de algo que parece una locura: Sophia tiene algo ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Esta es Sophia, el robot con un aspecto casi humano

# data[].attributes.attachment_link.description
Un fotógrafo ha conseguido acceder al laboratorio que ha creado a uno de los robots más caros del mundo. Caras de goma que se estiran en formas familiares, impulsadas por motores diminutos y una versión distante de la inteligencia artificial: ¿es este el futuro?

# data[].attributes.body
El transport marítim obre nous camins pel Cercle Polar Àrtic.  Com ha estat possible?

# data[].attributes.body
Projecte per lluitar contra el malbaratament alimentari.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els que fan realitat el projecte

Un equipàs de somni: Isabel, Núria, Maria, Sílvia, Carles, Marc, Josep Maria, Alba, Cèlia i molts, molts més...
Els imprescindibles i els que fan el canvi: els espigoladors que ens acompanyen i els productors i empreses col·laboradores.

# data[].attributes.attachment_link.description
Els que fan realitat el projecte Un equipàs de somni: Isabel, Núria, Maria, Sílvia, Carles, Marc, Josep Maria, Alba, Cèlia i molts, molts més... Els imprescindibles i els que fan el canvi: els espigoladors que ens acompanyen i els productors i empreses col·laboradores.

# data[].attributes.attachment_link.title
China desarrolla la alta tecnología a velocidad de récord

# data[].attributes.attachment_link.title
7 Inventos increíbles que solo existen en Japón

# data[].attributes.headline
Zara, un exemple d'empresa globalitzada.

# data[].attributes.subject
Zara, un exemple d'empresa globalitzada.

# data[].attributes.attachment_link.title
¿Cuáles son los secretos de Zara? | Xavier Sala-i-Martin

# data[].attributes.body
Experiència fotogràfica del patrimoni

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
catalunya catalonia cataluña catalogne experience discover experiencias españa spain espagne

# data[].attributes.attachment_link.description
Catalunya, a destination, but thousands of experiences. Share yours!!

# data[].attributes.attachment_link.title
National Geographic - Catalunya és casa teva

# data[].attributes.attachment_link.description
Repta't a caminar sense posar-te límits i deixa't sorprendre per racons que desconeixies. Les travesses de diversos dies permeten als senderistes impregnar-se del territori que travessen, dels seus pobles i dels paisatges més remots. Catalunya i el seu entorn rural són perfectes per a això i ho certifiquen projectes com Hiking Europe.

# data[].attributes.attachment_link.description
Turisme 2.0 a Catalunya.com, interactua amb les xarxes socials i descobreix Catalunya Clubexperience.

# data[].attributes.attachment_link.title
Google Maps: Hyperlapse Around the World

# data[].attributes.headline
El transport del futur es diu Hyperloop.

# data[].attributes.subject
El transport del futur es diu Hyperloop.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saltar a la navegació principal Saltar a la navegació secundària Anar al contingut Instruccions d'accessibilitat a TV3 i Catalunya Ràdio

# data[].attributes.attachment_link.description
Plástico, vidrio, cartón... todo puede ser más que basura. Demuestra con este test cuánto sabes sobre el reciclaje de los desechos que producimos a diario

# data[].attributes.headline
MALALA: "Un nen, un mestre, un llibre i un llapis, poden canviar el món"

# data[].attributes.subject
MALALA: "Un nen, un mestre, un llibre i un llapis, poden canviar el món"

# data[].attributes.attachment_link.title
Discurso de Malala Yousafzai en la ONU Sub  en español

# data[].attributes.attachment_link.title
T4. El sector del serveis: comerç i transport

# data[].attributes.attachment_link.description
T4. El sector de serveis:! comerç i transport

# data[].attributes.body
Mapa polític: països i capitals

# data[].attributes.body
L'Impacte acústic dels aerogeneradors.

# data[].attributes.attachment_link.title
El medi ambient TV3. Impacto acústico ambiental de parques eólicos.

# data[].attributes.attachment_link.description
El programa "El medi ambient" de TV3 (Televisión de Catalunya) dedica un reportaje al impacto acústico ambiental de los parques eólicos. Para hacerlo, han contado con la colaboración de ICR, ingeniería acústica especializada en problemas de ruido y vibraciones para explicar los diferentes proyectos y metodologías que se realizan en este campo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juegos geográficos - Vamos a jugar y a aprender cosas sobre el mundo

# data[].attributes.attachment_link.description
Juegos para ejercitar la memoria que te harán ampliar tus conocimientos sobre países, continentes, la Tierra, océanos, mares, islas, ciudades, montañas, desiertos, volcanes y mucho más.

# data[].attributes.attachment_link.description
El comerç just garanteix que els productes es fan respectant les persones i el medi ambient.

# data[].attributes.body
Crítica al consumisme

# data[].attributes.attachment_link.description
El presente documental muestra la cárcel del consumismo, te has preguntado por que las cosas materiales como teléfonos, ropa o cualquier aparato electrodoméstico ya no los hacen como antes, este trabajo te explica detalladamente el porqué. Se recomienda observar previamente el documental (se encuentra en esta página) "EL CAPITALISMO Y SU FUNCIONAMIENTO PSICOLÓGICO."

# data[].attributes.attachment_link.description
GAIA · La Gran Mare és un documental de 48' sobre l'origen, l'evolució i el futur de la Terra, amb èmfasi en els conceptes geològics i el paper de la vida i dels humans. Els fets i les idees es mostren mitjançant il·lustracions i animacions així com filmacions realitzades en llocs com museus i paisatges rellevants.

# data[].attributes.body
Sortida 09/02/18

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Tv Port de Tarragona

2. El Port

3. Port de Tarragona. Video corporatiu

El Port de Tarragona posa a la vostra disposició un recull dels arxius multimèdia (vídeos) amb els quals podreu conèixer d'una manera atractiva la nostra activitat i les seves diverses vessants, ja sigui en termes comercials i logístics, com la nostra relació amb la ciutat de Tarragona. Teniu l'opció de visualitzar-los tots o bé classificar-los per categories i temàtiques.

Your Browser Does Not Support the Video Element.

# data[].attributes.attachment_link.title
Port de Tarragona. Video corporatiu - Autoritat Portuària de Tarragona

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv Port de Tarragona El Port Port de Tarragona. Video corporatiu El Port de Tarragona posa a la vostra disposició un recull dels arxius multimèdia (vídeos) amb els quals podreu conèixer d'una manera atractiva la nostra activitat i les seves diverses vessants, ja sigui en termes comercials i logístics, com la nostra relació amb la ciutat de Tarragona.

# data[].attributes.attachment_link.title
How We Can Keep Plastics Out of Our Ocean | National Geographic

# data[].attributes.attachment_link.title
El medi ambient: Biomassa de residus agrícoles

# data[].attributes.attachment_link.description
Una empresa del Pla d'Urgell fabrica briquetes per a calderes amb els residus que queden després de la collita. Només en aquesta comarca es generen anualment 15 milions de quilos de residu de blat de moro que poden suplir el gasoil.

# data[].attributes.attachment_link.title
Els robots cada cop més presents a casa i a la indústria

# data[].attributes.attachment_link.description
Saltar a la navegació principal Saltar a la navegació secundària Anar al contingut Instruccions d'accessibilitat a TV3 i Catalunya Ràdio

# data[].attributes.headline
30 de gener. Dia escolar de la No violència i la Pau

# data[].attributes.subject
30 de gener. Dia escolar de la No violència i la Pau

# data[].attributes.body
Quant saps de…?

# data[].attributes.attachment_link.description
Pon a prueba tus conocimientos con los TEST de National Geographic sobre historia, naturaleza, países, ciencia, personajes históricos, ciudades...

# data[].attributes.body
Imatges des de l'espai. Sabries dir quines regions estan més il·luminades?

# data[].attributes.attachment_link.title
Las imágenes nocturnas más detalladas de la Tierra (HD)

# data[].attributes.attachment_link.description
Esta visión de la Tierra de noche es una vista libre de nubes desde el espacio adquirida por el satélite Suomi National Polar-orbiting Partnership. Un programa conjunto de la NASA y la NOAA, Suomi NPP capturó esta imagen de la noche con la banda de día y noche de infrarrojos visibles del satélite Radiometer Suite VIIRS.

# data[].attributes.body
Sabries dir on són les ciutats i els països on surt ballant el Matt?

# data[].attributes.attachment_link.description
14 months in the making, 42 countries, and a cast of thousands. Thanks to everyone who danced with me. You can turn HD off it's playing jerky or taking too long to load. www.wherethehellismatt.com www.stridegum.com

# data[].attributes.attachment_link.title
El canvi climàtic i les energies renovables

# data[].attributes.attachment_link.description
El canvi climàtic és una realitat acceptada i confirmada per tota la comunitat científica internacional, que reclama actuacions fermes per la descarbonització del planeta. L'accident de la central nuclear de Fukushima va propiciar l'Acord de París de desembre del 2015, que estableix mesures per a la reducció de les emissions de gasos amb efecte hivernacle a partir del 2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
Salvados: "Para la Industria es más fácil producir fuera de España"

# data[].attributes.attachment_link.description
El periodista Ramón Muñoz explica en qué momento las fábricas se fueron de España para abaratar su producción, creando la famosa deslocalización. Algo que han llevado a la práctica grandes empresas como Zara que si quisiera levantar hoy su imperio tendría que ir a Marruecos, India o Bangladesh para lograr ser competitivo.

# data[].attributes.body
In English

# data[].attributes.attachment_link.title
Transcript of "The silent drama of photography"

# data[].attributes.attachment_link.description
TED Talk Subtitles and Transcript: Economics PhD Sebastião Salgado only took up photography in his 30s, but the discipline became an obsession. His years-long projects beautifully capture the human side of a global story that all too often involves death, destruction or decay.