# data[].attributes.headline
1. Taustaa- kestääkö maapallo digitalisaation?

# data[].attributes.subject
1. Taustaa- kestääkö maapallo digitalisaation?

# data[].attributes.body
Digitalisaation vaikutuksista ympäristöön on kirjoitettu useiden eri lähteiden toimesta. Yleinen tahtotila lienee uskoa digitalisaation mahdollistamiin uusiin tehokkaampiin toimintamalleihin pienemmällä ympäristökuormituksella. Tällä hetkellä digitalisaatio kuitenkin tuottaa 4% maapallon kasvihuonekaasuista. (M.Efoui-Hess, 2019) Vaakakupin toiselle puolelle olisi syytä löytyä myös varteenotettavia hyötyjä, ja on esitetty että digitalisaatio voi vähentää muiden teollisuuden sektoreiden päästöjä jopa 15% (Toivonen L. 2019)

Digitalisuuden myötä ollaan yhtä mieltä siitä, että työn luonne muuttuu, mutta muutoksen sisällöistä, merkityksistä, tahdista ja vaikutuksista ollaan erimielisiä. (A.Kovalainen, S.Poutanen, M.Bonsdorff, 2018)

Jotta digitalisaation avulla saavutetaan todellisia ympäristöparannuksia, tulisi kestävän kehityksen periaatteen olla yritysten tekemisen keskiössä liiketoiminnan jatkuvassa suunnittelussa, eikä esim. erillisen yksittäisen funktion bonustavoitteissa.

Tietotyön tuottavuuden seuraava kehitysvaihe perustuu siihen, että työ tulee läpinäkyväksi työpaikan sosiaalisen median kanavien kautta. (Isokangas, A. & Kankkunen, P. 2011)

Tässä esityksessä käsittelemme digitalisuuden tuomia hyötyjä ja haittoja kestävän kehityksen polulla. Olemme luoneet lyhyen videon yritysten case-esimerkeistä.

# data[].attributes.headline
2. Digitalisaation tuomat hyödyt kestävään kehitykseen

# data[].attributes.subject
2. Digitalisaation tuomat hyödyt kestävään kehitykseen

# data[].attributes.body
Kestävää kehitystä on mahdollista vauhdittaa digitalisaation avulla. Uusilla toimintatavoilla on mahdollista säästää osin aikaa, rahaa ja ympäristöä. (CGI:n raportti, 2016)

Alla luettelo digitalisuuden mahdollistamista toiminnoista, jotka edistävät kestävää kehitystä:

etätyö (vähemmän työmatka-ajoa/ vähemmän päästöjä ja kustannuksia, työaikoihin käytetty aika voidaan käyttää muuhun esim. terveydestä huolehtimiseen, tilojen käytön tehostuminen),

sähköiset prosessit (vähemmän paperia, automatisoimalla prosesseja. Tämä parantaa tehokkuutta ja vähentää hävikkiä.),

energiankäytön optimointi/ energiansäästöpotentiaali (älykkäät lämmitys-ja valaistusjärjestelmät, säätiedon hyödyntäminen kiinteistöjen lämmityksessä ennakoivasti jne.)

tuotantoketjujen optimointi (reaaliaikaisen tiedon valossa + tekoälyn hyödyntäminen, turhien varastojen pitäminen ja ennemmin nimikkeiden tuotanto kysynnän perusteella ”JOT- toiminnan ohjaus”)

Kunnossapidon optimointi. Etäyhteydet laitteisiin ja järjestelmiin mahdollistavat täsmällisen ennakoivan kunnossapidon ja vähintäänkin sen että vika on tiedossa jo korjauskohteeseen mentäessä.

ostokäyttäytymisen/verkkokaupan muutokset (verkko-ostokset vähentävät ihmisten tarpeen siirtyä kodista kauppaan).

älykäs liikenne (esim. case meriliikenne- polttoaineiden säästömahdollisuudet reaalitietojen valossa, miehittämättömät alukset jne.)

Uudet teknologiat voivat lisätä työn joustavuutta, kun ei työtehtävät aina ole sidottu tiettyyn työtilaan tai -aikaan. Työympäristön digitalisoituminen ja uudet teknologiat voivat tarkoittaa niin uusi voimavaroja kuin uusia vaatimuksia, jotka voivat joko toimia työhyvinvoinnin edistäjänä tai rasitteena. Esimerkki digitaalisaation tuomasta työhyvinvoinnin rasitteesta on teknostressi. Tämä on stressin muoto, joka liittyy teknologian käyttöön työssä tai teknologian käytön uhkaan tulevaisuudessa. (Bordi, L. ja J. Okkonen, 2018)

Käytännössä, jos organisaatiossa tehtäisiin etätyötä kerran viikossa tai edes kerran kuukaudessa, tämä vähentäisi liikenteeseen liittyviä päästöjä arviolta noin 5 – 20 %. Toimistotyössä etätyön suosiminen on erityisen helppoa, ja modernissa työkulttuurissa joustava etätyö lienee jonkinlainen normi. Esimerkiksi CGI:llä on saavutettu etätyötä suosimalla vuosittain 687 CO2-ekv:n(hiildioksidiekvivalenttitonnin) päästövähennykset. Se vastaa noin 270 keskimääräisen suomalaisen auton vuosipäästöjä. (CGI:n raportti, 2016)

# data[].attributes.body
Digitalisaation haittapuolet kestävän kehityksen polulla liittyvät pitkälti käytettävien järjestelmien IT-infrastruktuurin (esim. rautaan ja enenevään energiakulutukseen) suoriin ympäristövaikutuksiin. Nämä haitat tulisi huomioida liiketoiminnan suunnittelussa tunnistamalla keinot ja toimintamuodot jolla nämä voidaan digitalisoitumisen yleistyessä minimoida. Haittoja on esitetty lyhyesti alla:

Järjestelmät ja laitteet valmistetaan ns. kehittyvissä maissa, ympäristöstä ja työolosuhteista piittaamatta.

Lisääntyvä teknologia ja sen haavoittuvuus ja vikaherkkyys niin teknisessä kuin tietoteknisessä mielessä.

(CGI:n raportti, 2016)

teknostressin syntyminen työntekijöillä lisääntyneiden teknologioiden johdosta (Bordi, L. ja J. Okkonen, 2018)

Energiankulutuksen erittäin merkittävä lisääntyminen videoiden suoratoistosta johtuen. Jopa 80% verkkodatasta on videoiden suoratoistoa, jossa aikuisviihteen merkitystä ei voi vähätellä.  (M.Efoui-Hess, 2019)

# data[].attributes.body
Tähän videolle olemme koonneet esimerkkejä digitaalisaation eri sovellusten vaikutuksista hiilidioksidipäästöihin.
l

# data[].attributes.body
On sanottu, että vain sellaiset organisaation pärjäävät tulevaisuudessa, jotka tarjoavat ratkaisuja globaaleihin ympäristöongelmiin. Kestävää liiketoimintaa voi syntyä vain jos organisaatio vie yhteiskuntaa kohti hiilineutraaliutta. Esimerkki kestävästä liiketoiminnasta on erilaiset Cleantech-sovellusalat, jotka ovat Suomessakin merkittäviä kasvutekijöitä .

# data[].attributes.headline
6. Esityksessä käytetyt määritykset (CGI:n raportti, 2016)

# data[].attributes.subject
6. Esityksessä käytetyt määritykset (CGI:n raportti, 2016)

# data[].attributes.body
Kestävä kehitys organisaatioissa tarkoittaa sitä, että taloudellisen menestymisen lisäksi pyritään myös minimoimaan toiminnan haitalliset ympäristövaikutukset ja huolehditaan sosiaalisesta vastuusta eri sidosryhmille.
Kestävällä kehityksellä voidaan organisaatioissa myös luoda uutta arvoa ja synnyttää uusia markkinoita. Brundtlandin raportti vuodelta 1987 määrittelee kestävän kehityksen toiminnaksi, joka tyydyttää nykyisen yhteiskunnan tarpeet tekemättä myönnytyksiä tulevien sukupolvien kustannuksella. Tärkeitä huomioon otettavia tekijöitä ovat luonnonvarojen riittävyys ja köyhyys. Organisaatioiden osalta voidaan erikseen tunnistaa eri kestävyyden näkökulmat; taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen kestävyys.

Kiertotalous pyrkii maksimoimaan tuotteiden, komponenttien ja materiaalien sekä niihin sitoutuneen arvon kiertoa taloudessa. Kiertotaloudessa tuotanto ja kulutus synnyttävät mahdollisimman vähän hukkaa ja jätettä.

Digitalisaatiolla tarkoitetaan digitaalisten teknologioiden yleistymistä ihmisten arkielämässä. Digitalisaatio on muuttanut ja muuttaa myös tulevaisuudessa liiketoimintamalleja sekä luo samalla uusia arvonlisäys- ja ansaintamahdollisuuksia.

Cleantechillätarkoitetaan tuotteita, palveluita, prosesseja ja teknologioita, jotka edistävät luonnonvarojen kestävää käyttöä ja ehkäisevät tai vähentävät liiketoiminnan kielteisiä ympäristövaikutuksia.

hiilijalanjälki organisaation hiilipäästöt

# data[].attributes.body
Digitaalisuus on tuonut yhteiskuntaan ja teollisuuteen paljon hyviä uusia prosesseja ja käytäntöjä jotka vähentävät hiilijalanjälkeä ja päästöjä, kuten esimerkkivideoilla todettiin. Digitaalisuus on tullut huomaamatta osaksi arkipäivää.   Kolikon kääntöpuolena ovat kuitenkin lisääntyvän verkkoliikenteen alati kasvava energiankulutus ja mikä pahinta verkkoliikenteen isoimman kasvun muodostaa videoiden suoratoisto, jonka päästöjen vähentämistä edistävä vaikutus on vähäistä, jos ei jopa olematonta.

Jotta yrityselämässä digitaalisuus aidosti palvelisi kestävää kehitystä osana jokapäiväistä liiketoimintaa, tulisi halutut toimintatavat määrittää ja jalkauttaa yrityksen joka tasolle ja osaksi liiketoiminnan tavoitteita.  Vastaavasti kuin Norrenan artikkelissa (Norrena, J. 2013) jossa käsiteltiin koulujen tulevaisuudessa tarvittavia taitoja erikseen luokkahuonetason työskentelyssä, opettajan toimintaa koulun tasolla sekä opettajan toimintaa kansallisella ja alueellisella tasolla,  voisi yrityksissä myös arvioida ja jalkauttaa kestävän kehityksen vaatimukset digitalisuuden edetessä. Tämä voisi tarkoittaa esim. digitaalisten ratkaisujen kestävyysnäkökulman huomiointia erikseen 1) kokous-/työpiste-/yksikkötasolla, 2) yrityksen tasolla sekä 3) yrityksen alueellisella/kansallisella/ kansainvälisellä tasolla. Tämän kaltainen kokonaisvaltainen pohdinta ei luonteeltaan kuulu minkään tietyn yksikön (viestintä, HR, laatu, muu) toimialueeseen mutta kuuluu suoraan liiketoiminnan johtoon.

# data[].attributes.body
Bordi, L. ja J. Okkonen. Informaatioergonomian näkökulmia tietotyöhön. Impulsseja, toukokuu 2018. Kalevi Sorsa -säätiö.

M.Efoui-Hess, 2019, The Shift Project: Climate crisis: The unsustainable use of online video

Toivonen L,  Sitra Artikkeli 2019; tuhoaako vai pelastaako digitalisaatio ympäristöä.

https://www.sitra.fi/artikkelit/tuhoaako-vai-pelastaako-digitalisaatio-ymparistoa/

U.Heinonen, T.Meronen CGI:n raportti, 2016:  Digitalisaatio kestävän kehityksen vauhdittajana. Tutkimus suomalaisista organisaatioista.

Isokangas, A. & Kankkunen, P., 2011. Suora yhteys. Näin sosiaalinen media muuttaa yritykset.

Anne Kovalainen, Seppo Poutanen, Monika von Bonsdorff, Työelämän tutkimus-lehti, 2018: Digitalisaatio ja alustatyö – iskusanoista monitasoisten ilmiöiden tutkimukseen

Norrena, J., 2013. Opettaja tulevaisuuden taitojen edistäjänä. "Jos haluat
opettaa noita taitoja, sinun on ensin hallittava ne itse".