# data[].attributes.attachment_link.title
הכנסת בסלולר מקוצר - הודעה לעיתונות

# data[].attributes.headline
דמו כנסת בסלולר - יוטיוב

# data[].attributes.subject
דמו כנסת בסלולר - יוטיוב

# data[].attributes.attachment_link.title
דמו - פרויקט כנסת בסלולר

# data[].attributes.headline
גניאלי בעיריית תל אביב

# data[].attributes.subject
גניאלי בעיריית תל אביב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אנשי החינוך של מחוז תל אביב משתפים בפרקטיקות מהשטח

ש.ק.ת - שגרה, קשר ותנועה

על יסודי חנ"מבית אקשטיין, אור יהודה

מחוז תל אביב מציגMY WAY

ניווט מהפנים אל החוץ

יסודיא.ד.גורדון, חולון

יסודיאשלים, חולון

לאור המגדלור - מעוף לחיים

יסודיבן גוריון, חולון

אריגה חברתית

יסודיא.ד. גורדון, חולון

הוראת קריאה וכתיבה במרחב העירוני

על יסודיקרית חינוך יפו - עירוני ז

"רדיו "קול השלום

על יסודי חנ"מממ"ד שלום, פתח תקווה

יומן הקורונה של באנגלית

יצור שגרה גמישה ויצירתית בזמן הקורונה, תוך חיזוק הקשר עם המשפחות בזמן השהייה בבית.פעילויות לימודיות מגוונות, עם אנשי הצוות תוך שילוב פעילויות חברתיות, פיתוח אוריינות מדיה ותנועה.מורדי גיגי, קמה רינן לחיאני, ואפרת לסטרחנה מגנג'יבית אקשטיין, אור יהודה

חוקרים,לומדיםומקדמים קריאה וכתיבה במרחב העירוניקידום הקריאה והכתיבה בשכבות א-ב, דרך יחידת הוראה אינטרדיסצפלינרית.התכנית נבנתה על מספר ספרי קריאה בגינות הסיפור השונות בעיר. מנהלת ביה"ס וצוות אשלים, חולון

לאור המגדלור-מראות, עדשות ופנסים לחיים

שכבת כיתה ו' בביה"ס א.ד. גורדון בחולוןמנווטים רגשות, הגיגים וערכים מהלב אל החוץ.עבודה במרחבי ביה"ס בכתיבה ויצירה תוך עיבוד חוויות, רגשות ומחשבות לקראת סיום ביה"ס היסודי.

הפרויקט "אריגה חברתית" לבנות שכבת ו', בסימן כל אחת משפיעההתקיים לאורך שנת הקורונה, תוך שילוב תחומי דעת שונים.השיעורים התנהלו מקרוב ומרחוק וגרמו לכל אחת להרגיש חשובה ומשפיעה.יפית בנימין מורה לאמנות, תנ"ך ומדעיםא.ד. גורדון, חולון

חוקרים,לומדיםומקדמים קריאה וכתיבה במרחב העירוניקידום הקריאה והכתיבה בשכבות א-ב, דרך יחידת הוראה אינטרדיסצפלינרית.התכנית נבנתה על מספר ספרי קריאה בגינות הסיפור השונות בעיר. מנהלת ביה"ס וצוות אשלים

אנשי החינוך של מחוז תל אביב משתפים בפרקטיקות מהשטח

תלמידים מבקשים בטחון וערכים

על יסודיאורט גוטמן, נתניה

מחוז תל אביב מציגMY WAY

יום סגול למען אנשים עם מוגבלויות

על יסודיטשרניחובסקי, נתניה

על יסודיקרית חינוך יפו- עירוני ז', תל אביב יפו

עשייה חברתית

על יסודיאורט, חולון

למידה משותפת

על יסודיאורט סינגלובסקי ותיכון אג'יאלתל אביב יפו

סדנת משחוק

על יסודיאולפנת הרא"ה, רמת גן

האנשים מאחורי החומרים

על יסודיקמפוס פרס, חולון

איך מלמדים מפה

סרטון לאחווה ואהבהחברות ללא אלימותבזמן התסיסה החברתיתאורט גוטמן

מרחב המשחוק "לינק", בשיתוף הקרן לעידוד יוזמות חינוכיותבמרחב זה התלמידים יכולים לקבל מענה לימודי, רגשי וחברתי כאשר הם מגיעים לשחק וליצור יחד משחקים, בהפסקות ובשיעורי משחקהמרחב מייצר אוירה רגועה ומהנה

סרטון המציג את העשייה החברתית בבית ספר- אורט חולון

יום סגול למען אנשים עם מוגבלויות בשיתוף לשכת הרווחה בעיר נתניה

פרוייקט יחודי ומשותף של חטב סינגאלובסקי ושל בהיס אג'יאל ביפובמהלך הפרוייקט תלמידי כיתות ז מקבילות בבית הספר למדו יחד מקצועות לימוד משותפים (אנגלית ומדעים) ויצרו בסוף הערכה חלופית משותפת הן בזום והן פרונטלי

אנשי החינוך של מחוז תל אביב משתפים בפרקטיקות מהשטח

סיירת התנדבות

על יסודידרכא המר, בת ים

מחוז תל אביב מציגMY WAY

קשר עם בתי אבות בזמן הקורונה

על יסודיתיכון אורה מודיעים, רמת גן

על יסודיאורט יד-ליבוביץ, נתניה

!די לבריונות ברשת

על יסודיבית אקשטיין, אור יהודה

כתיבה מחוללת הבנה

על יסודיעירוני יב יפו

מחוברים עםניצולי שואה

יסודיחמ"ד נועם, נתניה

הכנסת בסלולר

על יסודיתיכון עמל הייטק לאמנויות ע"ש פרסובית ספר און לחינוך מיוחד, תל אביב יפו

חידון מסע לחנוכה

דווקא בשנה זו ולמרות הקורונה הקמנו בבית ספר דרכא המר בבת ים סיירת התנדבות. החלום הפך למציאות. את הסיירת הקמנו לזכרו של אב הבית של בית הספר שנפטר והיא נקראת על שמו "סיירת יצחק".בסיירת מתנדבים תלמידים מכיתות ז ועד יב בשיתוף פעולה מדהים. התלמידים משתתפים בסיירת מתוך בחירה. תלמידי יא ויב מובילים את הסיירת. הסיירת היא מקום שבו התלמידים יכולים להעלות רעיונות וליזום פרויקטים לטובת הקהילה. התלמידים נפגשים יחד (ללא מורה) וחושבים איך אפשר לתרום ולעשות טוב. הם יוזמים ומוציאים לפועל את הרעיונות שלהם וגורמים לשינוי. התלמידים נהנים לספר על העשייה שלהם. לדוג': כאשר יצאו לרחובות כדי לעודד אנשים לעשות מעשים טובים. הם שוחחו והקשיבו לאדם שהבטיח להם שבזכותם יפסיק לגנוב.בנוסף, הסיירת עובדת בשיתוף פעולה עם העיר וכאשר עולה צורך מהעיר, תלמידי הסיירת מגיעים לעזור.חלק ממה שהתלמידים עשו השנה:חלוקת חנוכיות לנכי צה"ל ונפגעי פעולות האיבה.חגיגת יום הולדת לניצול שואה בן 90.חלוקת עוגות לקשישים לכבוד חג הסיגדפעילות בזום ליום המשפחה לקשישים.התרמת מצרכים בסופרים כדי לסייע לעזרה מגדעם מחסור במצרכים.צביעת דירה למשפחה נזקקת.פעילות לפורים בזום לילדים בבידוד.קישוט דיור מוגן.משלוחי מנות לעובדי ניקיון בפורים.פעילות לקשישים לפורים בזום.אריזת מצרכים והכנת 90 סלי מזון למשפחות נזקקות בעיר.איסוף ואריזה של מצרכים לניצולי שואה.זום לקשישים פעילות לפסח.יציאה לרחובות בעיר ועידוד אנשים לעשות מעשים טובים.הפסקות מתוקות בבית הספר עידוד עשיית מעשים טובים.הכנת מארזים מתוקים וחלוקתם ליד כל דלת בדיור מוגן בעיר.חלוקת שמיכות לניצולי שואה.יום השואה - חלוקת 60 נרות נשמה לאנשים ברחוב כדי שידליקו.יום הזיכרון - הנחת 550 מכתבים על כל הקברים בבית העלמין הצבאי בחולון.הכנת שלטים על חללים ותלייתם בעיר במקומות מרכזיים כדי שאנשים יכירו אותם.הקמת גינה לזכרו של אב הבית.ניקיון של מקלטים.חלוקת שי והכנת סרטון לעובדי העירייה כדי להודות להם על העבודה הקשה.קטיף פלפלונים - עזרה לחקלאי במצוקה + מתן התוצרים למשפחות נזקקות.התלמידים יצרו סרטון מסכם

תלמידי מחוברים אורט יד-ליבוביץ' משמחים את ניצולי השואה במהלך השנה

בעקבות הקאתוןשהתקיים באור יהודה בו לקחנו חלק, תלמידי מועצת התלמידים בהנחיית נועה קינן עסקו בפרויקט "די לאלימות ברשת", במסגרתו נפגשו עם סטודנטים מצטיינים על מנת לגבש רעיון כיצד ניתן להעלות את המודעות לתופעה ולמגר אותה.נועה והתלמידיםקיימו מספר מפגשים בנושא וכתבו מערך שיעור חינוך לכלל תלמידיביתהספר.השיעור הועבר על ידי תלמידי המועצה בליווי המחנכים, כאשר בסיומו נערכה תערוכת כרזות.לסיכום, הפיקו סרטון על מנת להעביר את המסר.בסרטון משתתפים הילה פסל מחנכת כיתה ז' ותלמידי המועצה.הפיקה- נועה קינן. ערכה- שושי אלטמן מורה לתקשורת מקדמת.

תלמידי תיכון אורה מודיעים רמת גן שומרים על קשר עם בתי האבות בעיר גם בזמן הקורונה

כתיבה מחוללת הבנה- יוזמה בשיעורי מדעיםבהובלת רכזת מדעים רולה אבו שחאדה

מסע עולמי לחיפוש המנורה- חידון לכל משפחות נעם

אנשי החינוך של מחוז תל אביב משתפים בפרקטיקות מהשטח

גרפיטי חברתי - דו קיום לנערים ולנערות ביפו

על יסודיעירוני ז', תל אביב יפו

מחוז תל אביב מציגMY WAY

סיכום עשייה חברתית

על יסודיתיכון אהל שם, רמת גן

על יסודיחינוך חברתי, מחוז תל אביב

קיימות

על יסודיבית אקשטיין, אור יהודה

!כןלדו קיום

על יסודיאורט אבין, יפו

מצטייני חינוך חברתי במחוז

על יסודיתיכון הייטק לאמנויות ע"ש פרס , תל אביב יפו

לשים לב לתת תודה

על יסודישיתוף פעולה של גימנסיה נבון ועמל, חולון

למידה על פי חוזזקות

עירוני ז' ביפו זיהו את הצורך במתן מענה רגשי חברתי לתלמידים לאחר החזרה מתקופת הקורונה.הקרן לעידוד יוזמות חינוכיות אפשרה להם לקיים סדנת "גרפיטי חברתי" בנושא דו קיום.

המצטיינים של המחוז על עשייה חברתית

קמה קינן-לחיאני הרכזת החברתית שלבית הספר לקחה על עצמה השנה להעלות את המודעות לנושא הקיימות. - הכל מופיע בסרטון.

סרטון מסכם של העשייה החברתית בתיכון "אהל שם" ברמת גן- ניקוי חופים, הכנת חבילות מזון, שיפוץ אנדרטאות, משלוחי מנות ועוד ועוד

תלמידי גימנסיה נבון ועמל משתפים פעולה ומוקירים תודה לצוותים הרפואיים

מועצת תלמידים אורט אבין רמת גן אומרת לא לאלימות וכן לדו קיום בין יהודים לערבים

פרקטיקות מהעל יסודי - MY WAY

22 Feb

Lorem ipsum dolor sit amet

15%

Lorem ipsum dolor sit amet

2020

Lorem ipsum dolor sit amet

2 millIons

Lorem ipsum dolor sit

7 billions

Lorem ipsum dolor sit

4.600

Lorem ipsum dolor sit amet

9.500

Lorem ipsum dolor sit amet

אריגה חברתית

א.ד. גורדון, חולון

300

Lorem ipsum dolor sit amet

21%

Lorem ipsum dolor sit amet

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

הפרויקט שלנו "אריגה חברתית" לבנות שכבת ו', בסימן כל אחת משפיעההתקיים לאורך שנת הקורונה.השיעורים התנהלו מקרוב ומרחוק וגרמו לכל אחת להרגיש חשובה ומשפיעה במיוחד בשנה מטלטלת זו.הפרויקט שילב תחומי דעת שונים: ספרות, מוזיקה, אמנות ומתמטיקהיפית בנימין מורה לאמנות, תנ"ך ומדעיםא.ד. גורדון, חולון

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

פרקטיקות מבתי ספר יסודיים - MY WAY

22 Feb

Lorem ipsum dolor sit amet

15%

Lorem ipsum dolor sit amet

2020

Lorem ipsum dolor sit amet

2 millIons

Lorem ipsum dolor sit

7 billions

Lorem ipsum dolor sit

4.600

Lorem ipsum dolor sit amet

9.500

Lorem ipsum dolor sit amet

אריגה חברתית

א.ד. גורדון, חולון

300

Lorem ipsum dolor sit amet

21%

Lorem ipsum dolor sit amet

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

הפרויקט שלנו "אריגה חברתית" לבנות שכבת ו', בסימן כל אחת משפיעההתקיים לאורך שנת הקורונה.השיעורים התנהלו מקרוב ומרחוק וגרמו לכל אחת להרגיש חשובה ומשפיעה במיוחד בשנה מטלטלת זו.הפרויקט שילב תחומי דעת שונים: ספרות, מוזיקה, אמנות ומתמטיקהיפית בנימין מורה לאמנות, תנ"ך ומדעיםא.ד. גורדון, חולון

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

# data[].attributes.attachment_link.description
אנשי החינוך של מחוז תל אביב משתפים בפרקטיקות מהשטח ש.ק.ת - שגרה, קשר ותנועה על יסודי חנ"מבית אקשטיין, אור יהודה מחוז תל אביב מציגMY WAY ניווט מהפנים אל החוץ יסודיא.ד.גורדון, חולון יסודיאשלים, חולון לאור המגדלור - מעוף לחיים יסודיבן גוריון, חולון אריגה חברתית יסודיא.ד.

# data[].attributes.headline
שקיפות וייצוגיות

# data[].attributes.subject
שקיפות וייצוגיות

# data[].attributes.body
החברה הישראלית מאוד מגוונת ולכולם יש דעה על כל דבר -  ממימון גני ילדים ועד ביטחון

כל אחד רוצה להשמיע את קולו ולהשפיע על קבלת ההחלטות במדינה. לשם כך אזרח ישראלי שהגיע לגיל 18  - מקבל זכות הצבעה שמאפשרת לו לבחור מי הוא רוצה שייצג אותו ואת דעותיו בכנסת, שנקראת גם "בית הנבחרים" – או פרלמנט.
הבחירות הן כלליות ארציות, שוות, חשאיות, ישירות ויחסיות.

כלל הקולות השונים מתחלקים ל-120 מנדטים, כשכל מנדט מעניק מושב אחד בכנסת וכל מפלגה מקבלת מושבים לפי חלקה היחסי בקרב המצביעים.

כתוצאה משיטת הבחירות בכנסת, נמצא חברי כנסת נבחרים מכל סוגי האוכלוסיות: צעירים ומבוגרים, גברים ונשים, עולים וילידי הארץ, יהודים וערבים, דתיים וחילוניים... הנציגים שלנו הם תמונת ראי שלנו. פניהם השונות הם פניה השונים של החברה הישראלית.

חבר כנסת נשבע אמונים: "אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולמלא באמונה את שליחותי בכנסת"

חברי הכנסת צריכים לייצג גם את הקבוצה שבחרה בהם אבל גם את טובת המדינה וכלל אזרחיה. כן, גם את מי שלא מצביע לכנסת .

על חבר הכנסת לאזן בין ערכים שונים כמו צו מצפונו האישי, טובת מפלגתו ובוחריו יחד עם דאגה לחברה הישראלית כולה.

הדמוקרטיה מאפשרת מגוון של דעות שונות, אבל פעמים רבות כדי לקדם טוב משותף - יש צורך להגיע להסכמות ולשתף פעולה - עם חברי כנסת ממפלגות שונות, המחזיקים בדעות שונות

כדי שנגיע לייצוג כלל הדעות והמגזרים, חשוב שכולנו נשתתף בתהליך הדמוקרטי. כשכל אחד מממש את זכותו לייצוג בכנסת כך היא משקפת טוב יותר את מגוון הזהויות הרחב שמאפיין את החברה בישראל.

# data[].attributes.headline
המצגת השיתופית

# data[].attributes.subject
המצגת השיתופית

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת שיתופית  - תרשימי זרימה של התחנות

# data[].attributes.body
הכפתור השלישי (בהסטוריה וציניונות) קצת בעייתי לדעתי כי הוא קצת נבלע צבע הצהוב שיש מאחוריו
ועוד יותר בעיה לעברי צבעים
============================
זה לא קצת מוזר שכתוב גם בטקסט וגם בשורה הראשונה שלום לכם? זו לא כפילות מיותרת?
============================
לסמן במספרים במגילה לפי הסדר
============================
לא להוסיף ערך ויקיפדי אלא לכתוב קטע קצר במקום ולהוסיף רק בסוף אחרי שכותבים משהו בסגנון של "רוצים לדעת עוד? לחצו כאן לערך ויקיפדיה של (מי\ מה שמדברים עליו)
============================
חשוב בכל נקודה להזכיר למבקר מאיפה הוא בא ולאן הוא הולך
===========================
לא לשכוח לשים זכויות יוצרים על כל פריט

# data[].attributes.headline
קישור מהדסה - תערוכת הצילומים בפרסה

# data[].attributes.subject
קישור מהדסה - תערוכת הצילומים בפרסה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השולחנות הם אותם שולחנות של אמנית הקרמיקה חוה קאופמן, טרמינל העישון מזכוכית עדיין שם עם הטלוויזיה והמאפרה, אבל פרט לשני אלה, ה"פרסה" של מליאת הכנסת - אותו אזור שאליו יוצאים ראש הממשלה, השרים והח"כים בין ההצבעות וההתכנסויות במליאה - השתנתה לחלוטין. "פרסה", בשל צורת החלל שמקיף את המליאה ונמצא בירכתיים. בקצה אחד שלו דלת הכניסה של האופוזיציה למליאה ובצד השני דלת הכניסה של הקואליציה. לכאן הם יוצאים אחרי שבפנים התרגשו לעיני המצלמות. כאן בפרסה - שטח שאליו אין גישה לאף מבקר במשכן (כולל התקשורת) פרט לח"כים ולעוזריהם - לוקחים קפה, כריכים ופירות, ומקבלים את ההחלטות, סוגרים את הדילים, כורתים בריתות. לא בכדי מכנים את המקום לב-ליבה של הדמוקרטיה בישראל.

לאחרונה, כאמור, שופץ החלל. חברי הכנסת ה-22 ייהנו (אם יישארו במתכונת זאת) מתקרה חדשה ושאר חידושי תשתית, חיפוי עץ ועוד שנעשו באגף זה של המשכן, שנחנך בשנת 1966. אלא שהפעם נוסף לפרסה אלמנט נוסף שלא היה עד כה - עבודות אמנות. באופן מפתיע, זה היה בשלב מוקדם של התכנון האדריכלי, כששרון סופר עודכנה על השיפוץ והוזמנה לקחת חלק בו במסגרת תפקידה כאוצרת הכנסת. לרכישת האמנות לפרסה הוקצבו 70 אלף שקל, וסופר החלה בתהליך האוצרות.

מבט וזיכרון אישי

אוסף הכנסת חי ודינמי בעשור האחרון לאחר שנים של קיפאון. ההתחלה הייתה מבטיחה והניעה אותה אדריכלית הפנים דורה גד: טרקלין שאגאל נחנך עם משכן הכנסת והפך לדימוי אייקוני; הקיר שיצר דני קרוון, "שאי שלום ירושלים", הוא הקיר המרכזי של המליאה עד היום - שקט ועוצמתי; העבודות שיצרו משה קסטל וראובן רובין עבור המשכן באותה שנה עדיין נוכחות, וכך גם קיר הקרמיקה שיצרה קאופמן בהזמנת גד.

אלא שאז היה קיפאון עם שנים ללא רכישות של אמנות פלסטית. הכנסת שאלה מדי פעם עבודות אמנות או רכשה באופן נקודתי, עד שנת 2011, אז יצאה בקול קורא לרכישת אמנות. אחר כך היה עוד קול קורא אחד ומשמעותי בשנת 2017, אז נרכשו עבודות אמנות ישראלית עכשווית בהיקף של 300 אלף שקל. העשור האחרון שינה את כיוון הרוח והאמנות חזרה למשכן. סופר, שפועלת בכנסת בתחום האמנות משנת 2000, מונתה לפני שנתיים באופן רשמי לאוצרת המשכן.

הפעם, היא החליטה לרכוש עבור הפרסה חמש עבודות צילום בלבד, ללא קול קורא. "המחשבה הייתה שזה חלל סגור שאין בו אף חלון. החלטתי ללכת על עבודות צילום כדי ליצור חלונות החוצה למרחב. חיפשתי עבודות צילום שהן פעולה פרפורמטיבית התערבותית של האמן בנוף. נקודת המוצא שעניינה אותי היא המבט והזיכרון האישי, הקשר ביוגרפי כלשהו של האמן, בניגוד לאיזה מבט חקרני סוציולוגי מרוחק".

את העבודות שבחרה סופר יראו, בסופו של דבר, רק חברי הכנסת והמורשים לכניסה לפרסה. על מה הם יתבוננו בין הדיונים כבדי המשקל בנושאי חוק, זכויות אדם ועתיד הפוליטיקה בישראל? על אמירה זיאן, אמנית מכפר ירכא. זיאן נוהגת לצלם את עצמה בעבודותיה, הפעם היא מצולמת כשהיא הולכת על גג אוניברסיטת חיפה ולראשה כיסוי הראש המסורתי. "היא צועדת על תקרת זכוכית סמלית", מתייחסת סופר, "המבט שלה קדימה הוא לכאורה מלא תקווה, הרי יש לה יכולת להמריא אל על מהגג, אבל המבט קדימה בהליכה על גג ללא גדרות טומן בחובו גם נפילה. אני חושבת שהעבודה מתייחסת גם למורכבות של היציאה החוצה של נשים דרוזיות לרכישת השכלה".

עבודה אחרת שתלווה את פעילות הח"כים היא פריים מתוך עבודת הווידיאו של זהר אלעזר. במשך 11 שעות תיעדה עצמה האמנית בבית ילדותה שצופה על הכינרת, כשהיא מדביקה רצועות טפט שחור על חלון גדול הצופה אל הכינרת - חוסמת את המבט אל הנוף. "העיסוק של האמנית הוא בטכניקת הצילום קמרה אובסקורה והחדר החשוך, אבל הבחירה שלה לעשות את הפעולה הזאת בבית ילדותה שצופה על הכינרת והרי גולן היא בחיבור הביוגרפי. היא גם הנכדה של דוד אלעזר (דדו), הרמטכ"ל שהיה מפקד פיקוד צפון בששת הימים".

לא סתם קישוטים

עבודות נוספות שנבחרו לחלל הן של הצלמת נועה בן נון מלמד, בת למייסדי דגניה א' ונצר למפקד חיל הים בעבר יוחאי בן נון, שמצלמת דפי memo (תזכורת) בצורת סירה שטה על המים - אולי יש בהן תזכורות לעתיד, אבל תכף הסירה תירטב ותתפורר. האמן מתי אלמליח עוסק בנושאים של הגירה וזיכרון מודחק של זהות מזרחית, ומציג צילום שבו הוא מעמיד את זיכרון הים של אביו בסאפי, עיר חוף במרוקו, אל מול חוף הים בעכו. "זאת פעולה שהוא עושה עם אבא שלו וגם בה יש מן החסימה של הנוף, הפעם על-ידי זיכרון וזהות", אומרת סופר.

עבודה נוספת שמוצגת בפרסה היא של האמנית פסי גירש, שמעמידה אנציקלופדיות במבנה חסר גג שצופה אל הרי ירושלים ובמרכזו שאריות של מדורה. "האמנית עוסקת רבות בזיכרון השואה, היא דור שני לניצולי שואה, והיא נוגעת באוצרות הידע, החוכמה והתרבות שאין להם שימוש. המדורה מזכירה משהו מצד אחד טקסי שבטי של פולחן ומצד שני הרס".
אלה עבודות מורכבות במסר ובביצוע שלהן.
"נכון, אני לא רואה את האמנות בכנסת רק כתוספת קישוטית. התפקיד של האמנות בבניין לא מסתכם בלעשות את החלל יותר נעים. אין ספק שזה גם חלק מהעניין, אבל תפקידה של האמנות הוא לתת הזדמנות למבט שמאפשר השתאות ועניין, עם נגיעה רלוונטית להתרחשויות כאן בישראל. לכן היה לי חשוב החיבור לזיכרון אישי ומבט ביוגרפי לנושאים שנוגעים בקולקטיב, כמו זיכרון השואה, עלייה, השכלה, מאבק על הקיום ומלחמות ישראל. אלה נושאים שמעסיקים את החברה הישראלית וצריכים להעסיק את נבחרי הציבור".

סופר מבשרת ששינוי העמדה של הכנסת ביחס לאמנות במשכן שואף לחזור לאותם ימים של דורה גד בשנת 1966, אז ברור היה לנוגעים בדבר שהאמנות היא חלק בלתי נפרד. "בתכנון העתידי לתוכנית כנסת 2040 נחיל את החשיבה על שילוב האמנות עוד משלב התכנון", היא אומרת, ואלברט סחרוביץ', מנכ"ל הכנסת, מבטיח: "התוכנית נמצאת ממש לקראת קבלת אישור בוועדה המחוזית. פן מאוד חשוב בתוכנית ובהליך התכנון הוא לתת מקום לאמנות במשכן הכנסת - לא רק כערך אסתטי או עיצובי, אלא כתפיסה שלפיה מבנה ציבור הוא לא רק יעד פונקציונלי, וצריך להתייחס להיבט האמנותי והערכי. מובן שזה כרוך בהקצאת תקציבים".

עד שהתוכנית תתקבל, מרכז המבקרים של הכנסת מקיים סיורי אמנות במשכן לקהל. בסיורים אפשר להתרשם מהעבודות ההיסטוריות שיש במקום לצד מוצגי ארכיאולוגיה ואמנות עכשווית מתוך אוסף הכנסת בהשתתפות האמנים מרים כבסה, שי זילברמן, דוד עדיקא, עילית אזולאי, בועז אהרונוביץ', אסנת יהלי סרבגילי ועוד. "נוצר לכנסת אוסף שאפשר כבר למצוא בו הקשרים מעניינים", אומרת סופר בסיפוק. מומלץ להתרשם גם מתערוכת אוסף העיצוב הקרמי של הכנסת שמוצג באגף קדמה באוצרות שלומית באומן, הכולל 53 אמני קרמיקה, וגם לו נרכשו שתי עבודות חדשות השנה.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
אמנות בכנסת: בוחרים בצילומים ישראליים

# data[].attributes.attachment_link.description
השולחנות הם אותם שולחנות של אמנית הקרמיקה חוה קאופמן, טרמינל העישון מזכוכית עדיין שם עם הטלוויזיה והמאפרה, אבל פרט לשני אלה, ה"פרסה" של מליאת הכנסת - אותו אזור שאליו יוצאים ראש הממשלה, השרים והח"כים בין ההצבעות וההתכנסויות במליאה - השתנתה לחלוטין. "פרסה", בשל צורת החלל שמקיף את המליאה ונמצא בירכתיים.

# data[].attributes.headline
טקסט מהדסה על מליאת הכנסת - אנדרי ליר - שימו לב

# data[].attributes.subject
טקסט מהדסה על מליאת הכנסת - אנדרי ליר - שימו לב

# data[].attributes.body
אולם המליאה:

מליאת הכנסת היא הגוף המרכזי והסמכות העליונה של הכנסת. חברי מליאת הכנסת הם כל 120 חברי הכנסת, אם כי לא נדרשת נוכחות מלאה של חברי הכנסת כדי לקיים את מגוון פעולותיה. ישיבות המליאה מתקיימות לרוב בימים שני, שלישי ורביעי: בימים שני ושלישי הן מתחילות ב-16:00 וביום רביעי ב-11:00.

עבודת המליאה כוללת, בין השאר, את מלאכת החקיקה, קיום דיון ציבורי בענייני המדינה, פיקוח על עבודת הממשלה, בחירת נושאי תפקידים ממלכתיים מסוימים ופעילות טקסית. במליאה מועלות הצעות חוק, שאילתות לשרי הממשלה, הצעות לסדר-היום והצעות אי-אמון בממשלה ונערכים בה דיונים במגוון נושאים.

ההחלטות במליאה מתקבלות ברוב קולות של המשתתפים בהצבעה, אלא אם יש בחוק הוראה אחרת לעניין זה. התוצאות מתקבלות בדרך כלל בהצבעה אלקטרונית, אולם לעיתים משתמשים בשיטות אחרות: הצבעה בהרמת יד, הצבעה שמית או בהצבעה חשאית. לפני כל הצבעה מושמע צלצול חזק המודיע על קיומה של הצבעה במליאה. כאמור, ההצבעה השכיחה היא אלקטרונית. לפני כל חבר כנסת יש שלושה לחצנים: בעד, נגד ונמנע. תוצאות ההצבעה מופיעות על לוחות הצבעה התלויים משני צידי אולם המליאה, ואפשר לקבלן בתדפיס מיד עם סיום ההצבעה.

הצבעה שמית מתקיימת על פי רוב בנושאים שיש להם חשיבות מיוחדת. מזכירת הכנסת מקריאה את שמות חברי הכנסת וכל אחד מהנוכחים אומר מהי הצבעתו, בעד, נגד או נמנע. 20 חברי כנסת או הממשלה יכולים לדרוש הצבעה שמית בנושא מסוים.

כחלק מעקרון השקיפות, דיוני המליאה פומביים ופתוחים לאמצעי התקשורת ולצפיית מבקרים. המצלמות שאנו רואים משדרות ישירות לערוץ הכנסת, לאתר הכנסת ולאפליקציית הכנסת. כך מתאפשר לאזרחים לשפוט את פעילות נבחריהם בכנסת ואת תרומתם לקידום האינטרסים של הבוחרים.

מבנה המליאה

אולם מליאת הכנסת נמצא בקומה השלישית של משכן הכנסת ומחולק לשלושה מפלסים: מפלס תחתון, מפלס אמצעי ומפלס עליון.

במפלס התחתון יושבים חברי הכנסת. הכיסאות מסודרים בצורת מנורה, סמלה של מדינת ישראל, ומולם ניצבת במת המליאה, שבמרכזה יושב יושב-ראש הכנסת או אחד מסגניו. יושב ראש-הכנסת נבחר בהצבעה בישיבה הראשונה של כל כנסת חדשה, ותפקידו, בין השאר, הוא לייצג את הכנסת בארץ ובעולם, לנהל את ענייני הכנסת ואת הדיונים במליאה. לצד היושב-ראש יושבים מזכירת הכנסת וקצין הכנסת. שם נמצא גם דוכן הנואמים שעליו נואמים חברי הכנסת במליאה. לעיתים מוזמנים ראשי מדינות שונות לשאת דברים מעל דוכן הנואמים.

בפינה השמאלית ממוקם תא הרשמים. כחלק מעקרון השקיפות, כל פרוטוקולי הישיבות נרשמים ומועלים לאתר האינטרנט של הכנסת וכן מתפרסמים בחוברות "דברי הכנסת".

במרכז המנורה, לרגלי במת המליאה, יושבים חברי הממשלה וראש הממשלה, מימינם, באופן סמלי, יושבים חברי הקואליציה, ומשמאלם חברי האופוזיציה.

את סדר הישיבה קובעת הוועדה המסדרת בתחילת מושבה הראשון של כל כנסת. סדר הישיבה של חברי הכנסת הוא בהתאם לסיעות שהם משתייכים אליהן. לכל חבר כנסת יש מקום קבוע ועליו שמו.

משני צידי המפלס התחתון של אולם המליאה יש תאים המשמשים את מזכירי הסיעות, את מנהלי הוועדות ונושאי תפקידים אחרים.

המפלס האמצעי נקרא יציע הכבוד. ביציע זה יושבים מכובדים ומוזמנים. בין שני לוחות הזכוכית יושב נשיא המדינה אשר מגיע לישיבות מליאה לפתיחת מושבה הראשון של הכנסת הנבחרת, בטקסי זיכרון, בקבלות פנים חגיגיות ובאירועים מיוחדים נוספים. באגף השמאלי של מפלס זה יושבים אנשי תקשורת. נוסף על כך, אפשר לראות שם את מצלמות ערוץ הכנסת ואת אולפן השידור של תחנות הרדיו השונות.

המפלס העליון הוא יציע הציבור, שבו יושב הקהל הרחב המגיע לצפות בישיבות המליאה. כל אדם (לאחר בדיקה ביטחונית והצגת תעודה מזהה) יכול להגיע לצפות בדיוני המליאה בימים שני, שלישי ורביעי שבהם לרוב מתקיימות ישיבות המליאה, בלי תיאום מראש וללא תשלום. בהקשר זה נזכיר שוב את עיקרון השקיפות, שכן חברי הכנסת הם נבחרי ציבור ולפיכך הציבור זכאי להגיע לצפות בדיוני המליאה וללמוד מקרוב על עבודתם של נציגיו ועל ההחלטות שהם מקבלים בשם הציבור ולמען הציבור.

יציע הציבור מבודד באמצעות זכוכית משוריינת מחשש למתנקשים, כלקח מאירוע השלכת הרימון בשנת 1957. ב-29 באוקטובר 1957 נשמע פיצוץ עז באולם המליאה בעת ישיבת הכנסת, ששכנה אז בבית פרומין בירושלים. צעיר בן 24 אשר סבל מהפרעה נפשית, השליך אל האולם רימון רסס מהיציע. פיצוץ הרימון גרם לפציעתו הקשה של שר הדתות משה שפירא, ופצע באורח קל את ראש הממשלה דוד בן-גוריון, את שרת החוץ גולדה מאיר, ואת שר התחבורה משה כרמל. הצעיר נידון ל-15 שנות מאסר ובקשותיו לחנינה לא נענו. בעקבות האירוע הוקמו בשנת 1958 היחידה לאבטחת אישים של השב"כ ומשמר הכנסת.

31 שנים אחר כך, בשנת 1988, שב זורק הרימון לתודעה הציבורית כשניסה להתמודד בבחירות לכנסת בראש רשימה בשם "תרשיש" (למדריכים: מפלגה דתית-מזרחית, שקראה להקמת מכללה על בסיס רעיון תורה ועבודה בנתניה. האיש התפרסם בקריאה שקרא בתשדירי התעמולה: "נוער נוער נוער", אך מפלגתו לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה).

אומנות במליאה

הצעת תכנון המקורית של קיר אולם המליאה הייתה מלכתחילה קיר בטון שעליו סמל המדינה וסמלי 12 השבטים, אולם הצעה זו לא התקבלה. ועדת הביצוע קיבלה את הצעתו של האומן דני קרוון, שבאותם ימים היה צעיר בן 35 ובראשית דרכו האמנותית, בטרם הפך לאומן בין-לאומי משמעותי. להלן תיאורה:

המדובר בתבליט אבן שהוצב על הקיר. אורכו של הקיר 30 מטרים, גובהו 7.5 מטרים והוא בנוי מאבנים בגודל 1x2 מטרים. האבנים סותתו בידי סתתים ירושלמים בהנחיית האומן דני קרוון, שלמד להכיר את סגנונו של כל סתת וסתת. סיתות האבנים נעשה בצריף שהוקם ליד אתר הבנייה של המשכן, והעבודה בו נמשכה תשעה חודשים. נושא היצירה הוא הקשר בין ירושלים של מעלה, המסמלת את הרוחניות, ובין ירושלים של מטה, הגשמית. יש לציין כי על אף שמדובר ביצירה פיסולית, יש לקיר איכויות ציוריות. יתר על כן, למרות גודל האבנים, הקיר אינו משרה תחושה של כובד או של עמידה בפני חומה.

על פי התכנון המקורי, בצד השמאלי של הקיר הייתה אמורה להיבנות מרפסת קטנה שבה ישב נשיא המדינה כאשר הוא מגיע לכנסת, אך דני קרוון הביע הסתייגות מהרעיון מכיוון שחשש מהמבוכה שתיגרם אם הנשיא יירדם. בתכנון המקורי היו אמורים להיות חרוטים על קיר האבן פסוקים מהתנ"ך, אולם לקראת השלמת העבודה סבר קרוון – וכמוהו דורה גד, שהייתה מעצבת הפנים של הבניין – כי הדבר יפגע ביצירה. בקשתו של האומן להימנע מכך התקבלה.

דיוקנו של הרצל: בצד השמאלי של הקיר תלוי דיוקנו של חוזה המדינה בנימין זאב הרצל, צרוב על לוח אבץ כהה, שהאומן דני קרוון יצר על בסיס תצלום מפורסם של הרצל. דיוקנו של הרצל מביט אל חברי הכנסת הנוכחים באולם המליאה אמור להזכיר להם במבטו את החזון שלשמו הוקמה מדינת ישראל, ואת שליחותם של חברי הכנסת כנבחרי ציבור.

--

# data[].attributes.headline
נציגי הקבוצות בטינגלינק

# data[].attributes.subject
נציגי הקבוצות בטינגלינק

# data[].attributes.body
אנדרי ליר - עבודת הכנסת
מרי - אמנות
סטיב - היסטוריה וציונות
אריכואלוגיה
אמיר - מגילת העצמאות
שקיפות וייצוגיות

# data[].attributes.headline
ראיון עיתונאי מוצלח עם סיוון רהב מאיר

# data[].attributes.subject
ראיון עיתונאי מוצלח עם סיוון רהב מאיר

# data[].attributes.attachment_link.title
טיפים לראיון מוצלח עם סיון רהב מאיר

# data[].attributes.headline
התחנה הגדולה בטינגלינק - שאליה נחבר את התחנות הקבוצתיות שלכם

# data[].attributes.subject
התחנה הגדולה בטינגלינק - שאליה נחבר את התחנות הקבוצתיות שלכם

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך כותבים ריאיון עיתונאי? מדריך

ריאיון עיתונאי הוא אחת מפיסות התוכן הקלות ביותר להפקה. מנגד, הוא מעניק ערך מוסף גבוה בהשוואה לכתבה רגילה. זו הסיבה שראיונות צריכים להיות חלק משמעותי מתמהיל שכבת הבסיס של פירמידת התוכן הדיגיטלי: התוכן המילולי. איך כותבים ריאיון עיתונאי? הינה מדריך מקוצר.

איך כותבים ריאיון עיתונאי? במתודולוגיה עיתונאית

כתיבת ריאיון עיתונאי מצריכה מיומנות וכישרון. עבודה לפי מתודולוגיה נכונה תקנה לכם מיומנות רבה בעריכת ריאיון עיתונאי, ומיומנות זו חשובה יותר מהכישרון.

נחלק את כתיבת הריאיון העיתונאי לשלושה שלבים מרכזיים: ההכנות לריאיון; הריאיון; עריכת הריאיון.

שלב א' - ההכנות לריאיון

1. תחקיר
מאחורי כל ריאיון עיתונאי טוב עומד תחקיר מצוין. אל תיבהלו מהמילה "תחקיר", זה הרבה יותר פשוט בעידן הדיגיטלי. כל מה שאתם צריכים לעשות זה לעשות חיפוש גוגל חכם שבו תלקטו עובדות על:

המרואיין: חיפוש שמו, אתר האינטרנט שלו, כתבות על אודותיו, דברים שכתב בטורי דעה, ראיונות שנתן לכלי תקשורת, סרטוני יוטיוב שיצר, הדפים שלו ברשתות חברתיות. רִשמו לעצמכם את עיקרי הדברים או ציטוטים מעניינים מתוך חומרים שמצאתם.

תחום ההתמחות של המרואיין: חפשו נתונים הנוגעים לתעשייה או לתחום העיסוק של המרואיין - התחום שבשלו החלטתם לראיין אותו מלכתחילה. החיפוש צריך לכלול לא רק אתרים, כתבות ומסמכים על התחום אלא גם מחקרים (מומלץ לחפש ב-google scholar ובאתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה).

ממצאי התחקיר יסייעו לכם להעשיר את השאלות שתכינו לקראת הריאיון, ולחדד נושאים שיעלו תוך כדי הריאיון.

את שאלות הריאיון מומלץ להכין על בסיס התחקיר, אך לא לשכוח את המסרים השיווקיים העומדים בבסיס הריאיון עצמו. מסרים אלה נמצאים בסאבטקסט של הריאיון ובאים לידי ביטוי בעיקר בהכוונת השאלות אל המרואיין.
מומלץ לחלק את השאלות לקבוצות:
* שאלות על הרקע האישי של המרואיין;
* שאלות על הרזומה המקצועי של המרואיין;
* שאלות על העסק והתפקיד של המרואיין;
* שאלות על התחום שבו עוסק המרואיין

שלבו בשאלותיכם שאלות ספציפיות המושתתות על נתונים סטטיסטיים שמצאתם בתחקיר או על אמירות קודמות של המרואיין. הסיבה כפולה: ראשית, התשובות שתפיקו יהיו ממוקדות יותר, יתחמקו מקלישאות ויהיו הרבה יותר תכלס. שנית, המרואיין יתרשם שהריאיון רציני, שהשקיעו זמן בלאתר מידע על אודות דעותיו, ויתייחס ברצינות לשאר תשובותיו בריאיון.

יש מרואיינים שמבקשים לקבל מראש את רשימת השאלות. זה בסדר גמור. שִלחו את השאלות, אך דעו שתצטרכו לעבוד קשה יותר במהלך הריאיון כדי להשיג תשובות ישירות שלא נוסחו בקפידה מראש.

ניתן, למשל, לבקש דוגמה ספציפית, המחשה, סיפור מסוים, וכל דבר שיוציא את המרואיין מהאמירות הכלליות אל הדוגמאות הספציפיות. ככל שתגרמו למרואיין לדבר באופן חופשי יותר, ולהגיע אל תשובות שהוא לא הכין אליהן תשובה מראש, כך תשיגו חומר גלם משובח יותר

שלב ב' - הריאיון

האופציה הטובה ביותר היא ריאיון פרונטלי, פנים אל פנים, בסביבה הנוחה למרואיין: ביתו, מקום עבודתו, בית קפה שהוא בחר. האופציה הפחות טובה היא ריאיון טלפוני. האופציה שצריכה להיות רק במקרים של אין ברירה היא ריאיון במייל. הסיבה: הריאיון במייל הוא מכני, מקובע ומוגבל. אין בו דינמיקה של מראיין ומרואיין, אי אפשר להעלות שאלות חדשות תוך כדי דיון, והתשובות מנוסחות באופן מכביד ולא טבעי.

שלב חשוב לביצוע בתחילת הריאיון הוא הרגעת המרואיין. מרואיין שחרד לכל מילה שיוצאת מפיו הוא מרואיין משעמם. בניגוד לריאיון עיתונאי שמחפש כותרת צעקנית, לכם יש פריווילגיה להבטיח למרואיין שיראה את הטיוטה לפני פרסום ויוכל להעיר לגביה. זהו כדור ההרגעה הטוב ביותר שיש, והוא גם נותן לכם הזדמנות לאשר עובדות וניסוחים על ידי המרואיין עצמו.

לאחר הרגעת המרואיין מגיעה השאלה: להקליט או לא להקליט? בריאיון פרונטלי התשובה שלי היא להקליט, אך רק כגיבוי. עצם קיומה של הקלטה גורם למרואיין לחשוש מהריאיון ומשווה למעמד אופי רשמי יתר על המידה. הקלידו את התשובות של המרואיין והסבירו לו שההקלטה היא רק גיבוי. בריאיון טלפוני ודאי שכדאי להקליט את המרואיין, כיוון שהדבר לא משפיע על מצבו הנפשי.

חשוב מאוד לא להיצמד מדי לנוסח השאלות שכתבתם מראש. אם קיבלתם תשובה מופשטת מדי, שלא אומרת בעצם כלום, התעקשו לקבל תשובה פרטנית. ניתן, למשל, לבקש דוגמה ספציפית, המחשה, סיפור מסוים, וכל דבר שיוציא את המרואיין מהאמירות הכלליות אל הדוגמאות הספציפיות. ככל שתגרמו למרואיין לדבר באופן חופשי יותר, ולהגיע אל תשובות שהוא לא הכין אליהן תשובה מראש, כך תשיגו חומר גלם משובח יותר. גם המרואיין יֵצא אותנטי יותר, מומחה יותר, נגיש יותר.

בחרו שניים-שלושה לידים ושלבו אותם בריאיון. אלה חלקי הטקסט שהקורא סורק קודם כול, עוד בטרם החליט אם לקרוא את הריאיון. ממש כפי שאתם קוראים זאת עכשיו

חשוב מאוד לרשום לעצמכם תוך כדי הריאיון רשמים: עם איזו דעה על המרואיין הגעתם לפני הריאיון, ומה הדעה שלכם עליו לאחריו? איך התרשמתם מהתנהלותו הכללית של המרואיין? אילו קטעים מהריאיון נוגעים לציפור נפשו? באילו תחומים הוא חזק במיוחד? רשמים אלה מעשירים את התוצאה הסופית וגורמים לקורא להרגיש שהוא משתתף בחוויה.

אם תוך כדי הריאיון עולים דברים שיש להם המחשה ויזואלית כמו תמונה, מחקר, תעודה וכדומה - בקשו מהמרואיין לקבל חומרים אלה. כאשר מקבלים את החומרים, בקשו ממנו לציין מי צילם את התמונה, איזה קרדיט יש לתת, וודאו שאין בעיות של זכויות יוצרים או של קניין רוחני אחר בחומר.

שלב ג' - העריכה

ניתן לערוך את הריאיון בשתי צורות מרכזיות: האחת - שאלה ותשובה; השנייה - שילוב ציטוטים של המרואיין בתוך טקסט. כאשר מדובר בריאיון שמיועד לדיגיטל, השיטה הראשונה מנצחת בקלות. הסיבה: טקסט שמחולק לשאלות ולתשובות הוא טקסט מסודר שהעין אוהבת לראות על מסכים. היא גם מאפשרת לקורא לדלג על שאלות שפחות מעניינות אותו או להתמקד בשאלה שמאוד מעניינת אותו.

כך או אחרת, הריאיון חייב להיפתח בפסקה פותחת. הכלל: לעולם אל תתחילו את הפסקה במידע יבש על המרואיין. התחילו באמירה בולטת מתוך הריאיון, בנתון סטטיסטי שמצאתם בתחקיר או בתיאור התחושה שלכם לפני הריאיון.

שאלת הפסקה החותמת את הריאיון תלויה בהרבה גורמים, לפעמים טכניים - למשל: צמצום המרחק לטופס בתחתית הכתבה. יש ראיונות שמצריכים פסקה חותמת ויש שלא. אם בחרתם לחתום ללא פסקה מסיימת, הקפידו שהאמירה של המרואיין בסוף הריאיון תהיה משמעותית וחזקה ותשאיר את הקוראים עם טעם של סגירת מעגל.

עד כמה ניתן להתערב בחומרי הגלם? הדבר נתון לשיקולי העורך. כיוון שהנוהג שעליו אני ממליץ הוא ממילא לשלוח את הטיוטה לעיון המרואיין, ניתן לבצע שינויים מסוימים בטקסט, למשל:

1. קיצור תשובות: ניתן לקצר תשובה ארוכה על ידי מחיקת מילים. אין לשנות את הנאמר בתשובה עצמה, אלא אם כן מדובר על תיקון טעות. במקרה כזה יש לשלב במסמך הערה שתפנה את תשומת לב המרואיין לכך.

2. חלוקת תשובות ארוכות: ניתן לחלק תשובה ארוכה לשתי תשובות על ידי הוספת שאלת ביניים שתבהיר את החלוקה.

3. סידור פסקאות: אין צורך לשמור על סדר השאלות המקורי. אם אתם מגלים שתשובה שניתנה במיקום מסוים מתאימה להזזה למיקום אחר, הזיזו אותה.

4. כותרות משנה: כותרות משנה חשובות מאוד לזרימת הקריאה: ניתן לבחור באמירה חזקה כמו תהייה או שאלה המעידה על מהות הפסקה הבאה, או לתת ציטוט מתוך תשובה שנתן המרואיין.

5. "לידים": לידים בעולם העיתונות שונים מלידים בעולם השיווק. הכוונה היא לציטוטים מובלטים מתוך הטקסט, שמטרתם למשוך את תשומת לב הוקרא ולמגנט אותו אל תוך הטקסט. בחרו שניים-שלושה לידים ושלבו אותם בריאיון. אלה חלקי הטקסט שהקורא סורק קודם כול, עוד בטרם החליט אם לקרוא את הריאיון.

מה שנותר עתה זה לשלוח את הריאיון לעיון המרואיין, ולאחר מכן לבצע התאמות SEO ועריכה לשונית.

ראיון עיתונאי: גם הוויזואליה חשובה

מבחינת הוויזואליה, יש לשלב בריאיון כמה תמונות עם כיתובים מושכים. כדאי תמיד להשתמש בתמונות מקוריות שצילמתם בעת הריאיון או שהמרואיין שלח לכם. מותר לשלב מעט תמונות סטוק במקרה הצורך, אולם חובה שהתמונה הראשית תהיה מקורית.

ריאיון מקורי עם תמונות סטוק זה כמו נעלי זהב מכוסות בוץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
איך כותבים ריאיון עיתונאי? מדריך

# data[].attributes.attachment_link.description
ריאיון עיתונאי הוא אחת מפיסות התוכן הקלות ביותר להפקה. מנגד, הוא מעניק ערך מוסף גבוה בהשוואה לכתבה רגילה. זו הסיבה שראיונות צריכים להיות חלק משמעותי מתמהיל שכבת הבסיס של פירמידת התוכן הדיגיטלי: התוכן המילולי. איך כותבים ריאיון עיתונאי? הינה מדריך מקוצר. איך כותבים ריאיון עיתונאי?...

# data[].attributes.headline
שיפוץ סמל המדינה לכבוד חנוכה

# data[].attributes.subject
שיפוץ סמל המדינה לכבוד חנוכה

# data[].attributes.headline
תרשים זרימה של תהליך החקיקה

# data[].attributes.subject
תרשים זרימה של תהליך החקיקה

# data[].attributes.body
שלחה לנו הדסה מהכנסת

# data[].attributes.headline
סיפורה של האישה הראשונה שחתמה על מגילת העצבנות

# data[].attributes.subject
סיפורה של האישה הראשונה שחתמה על מגילת העצבנות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רחל כהן-כגן הייתה מהפעילות הבולטות למען קידום נשים בישראל הצעירה. כך היא הגיעה לחתום על מגילת העצמאות

בזמן האחרון מדברים בישראל כל הזמן על בחירות, אך רק מדי פעם עולה לכותרות נושא משמעותי בפני עצמו: ייצוג נשים. בבוקר התוצאות עוד בוחנים המשדרים מה יהיה מספר הנשים בכנסת החדשה על פי התוצאות הצפויות, אך הנושא נדחק לשוליים חיש מהר.

מתברר שעניין הייצוג הנשי העסיק את נבחרי הציבור של ישראל - ובעיקר את נבחרות הציבור - עוד מימיה הראשונים של המדינה. מי שבלטה בפעילותה בנושא הייתה רחל כהן-כגן, מנושאות הלפיד של הפמיניזם הישראלי; לאורך שנות כהונתה בכנסת, היא נאבקה רבות למען שוויון לנשים ושמירה על זכויותיהן.

איך הגיעה כהן-כגן לדוכן הכנסת - העמדה שאפשרה לה לפעול למען זכויותיהן של נשים? נסקור זאת בקצרה; כהן-כגן נולדה בעיר אודסה בשנת 1888 למשפחת לוברסקי. כשבגרה למדה באוניברסיטת אודסה מתמטיקה, ולאחר מכן נישאה לד"ר נח כהן, רופא מטשקנט. ב-1919 עלו לארץ באוניה המפורסמת "רוסלן", שציינה את תחילת העלייה השלישית. בארץ הצטרפה לויצ"ו ופעלה במסגרת הארגון, עד שב-1946 נבחרה להיות יושבת ראשו, לאחר מותה של הנרייטה סאלד.

כנציגת ויצ"ו, הייתה חברת הוועד הלאומי ושם ניהלה את המחלקה הסוציאלית. כשהוקמה מועצת העם, הייתה רחל כהן-כגן נציגת ארגון ויצ"ו גם שם. כחברת מועצת העם היא הייתה לאחת מ-37 החותמים על מגילת העצמאות, ואחת משתי הנשים היחידות שחתומות עליה. שמות החותמים על המגילה מסודרים לפי סדר האלף-בית, ומאחר שהאות כ' נמצאת לפני האות מ', אפשר לכנות את כהן-כגן האישה הראשונה שחתמה על מגילת העצמאות, לפני עמיתתה גולדה מאיר (מאירסון). כהן-כגן תיארה את הרגשתה בעת המאורע ההיסטורי: "ברגעים בהם חש האדם שחלום הופך למציאות והשמחה ממלאה את ליבו, הוא מסוגל לרחף מעל גגות. ועד היום קשה לי לתת ביטוי במילים לרגשותי באותו יום. שפתי, ואולי שפת אנוש בכללה, דלה מדי. דומני שרק במוסיקה ובאמנות אפשר לתת לכך ביטוי נאות".

לקראת הבחירות לכנסת הראשונה, או למעשה ל"אסיפה המכוננת" כפי שנקראה אז, ארגון ויצ"ו הצטרף לתנועת "התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות" על מנת לרוץ בבחירות כמפלגת נשים שברשימתה נשים בלבד. מאז ועד היום זוהי המפלגה היחידה שעשתה זאת. עוד לפני הבחירות, העלתה כהן-כגן את סוגיית ייצוג הנשים בפרלמנט. כהן-כגן התראיינה לעיתון "הארץ" בדצמבר 1948 (שבועות מספר לפני הבחירות שנערכו בינואר), ריאיון שנדחק למדור הנשים של העיתון "לאשה ולבית". הריאיון קיבל את הכותרת: "דרושות נשים במועצתנו המכוננת", ובו אמרה כהן-כגן: "ובאמת, להיות אישה יחידה בפרלמנט לא נעים, ויתר מכן: קשה!...עצם העובדה יש עימה קשיים. ממש כשם שקשה היה מצבו של גבר אילו היה יחיד בפרלמנט של נשים".

כהן-כגן ראתה בייצוג הנשים בפרלמנט מרכיב הכרחי ונחוץ בניהול המדינה, משום שלדעתה לנשים נקודת מבט ייחודית: "...חשוב וחיוני הוא שנקודת הראות הנשית תבוא לידי ביטוי חזק יותר. כשם שבמשק הבית הפרטי משתלבות נקודות הראות של הגבר והאישה והכל מתנהל מתוך מיזוג והשלמת שתי הגישות לטובת ההרמוניה הכללית, כן גם במשק הממלכתי. שכך תבוא לכלל ביטוי ומימוש נקודת הראות של האישה בכל העניינים הכלליים, ובעיקר באותם העניינים שבהם חיונית השתתפותה של האישה, כיוון שהיא היא העומדת על הדברים מבחינת הצרכים בחיי היום-יום". כהן-כגן סברה שיש נושאים מסוימים בהם עמדתן של נשים משמעותית יותר: "כאן בעיקר חשובות שאלות הסעד, הביטוח הסוציאלי לילדים ולזקנים ובעית החינוך בכללותה. אין לי כל ספק שבהשפעת השתתפותה של האישה בחיי המדינה, הייתה נועדת דאגה הרבה יותר גדולה לכל הנכשלים והחלשים במדינתנו, היחס אל בעיותיהם היה אנושי יותר ובלי ספק היו משביחים את מצבם".

ויצ"ו זכתה אכן במנדט אחד - ורחל כהן-כגן נכנסה לכנסת הראשונה. במהלך כהונתה היא הציעה את "חוק המשפחה ושוויון האישה", ביקשה להיאבק באלימות נגד נשים, תמכה בשירות נשים בצה"ל ועסקה בנושאים נוספים לקידום מעמד האישה בישראל. ב-1951 התפזרה הכנסת וגם מפלגת ויצ"ו לא רצה שוב כמפלגה עצמאית בבחירות. רחל כהן-כגן עצמה רצה שוב לכנסת עשר שנים לאחר מכן, ונבחרה כחלק מהמפלגה הליברלית ב-1961, אז כיהנה כחברת כנסת עוד ארבע שנים.
תודה רבה לד"ר שרון גבע שסייעה רבות בהכנת כתבה זו. מידע נוסף על רחל כהן-כגן ועל פעילותן של נשים נוספות בימי ראשית מדינת ישראל אפשר למצוא בספרה "האשה מה אומרת?", הוצאת מאגנס, 2020

# data[].attributes.attachment_link.title
האישה הראשונה שחתמה על מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.description
רחל כהן-כגן הייתה מהפעילות הבולטות למען קידום נשים בישראל הצעירה. כך היא הגיעה לחתום על מגילת העצמאות בזמן האחרון מדברים בישראל כל הזמן על בחירות, אך רק מדי פעם עולה לכותרות נושא משמעותי בפני עצמו: ייצוג נשים. בבוקר התוצאות עוד בוחנים המשדרים מה יהיה מספר הנשים בכנסת החדשה על פי התוצאות הצפויות, אך הנושא נדחק לשוליים חיש מהר.

# data[].attributes.headline
היי - והשנה קצת שינוי בתחנות ובדגשים - שימו לב, 7 תחנות בהרכב קצת שונה

# data[].attributes.subject
היי - והשנה קצת שינוי בתחנות ובדגשים - שימו לב, 7 תחנות בהרכב קצת שונה

# data[].attributes.headline
ריכוז טקסטים ממרכז המבקרים - כנסת ישראל, הדסה

# data[].attributes.subject
ריכוז טקסטים ממרכז המבקרים - כנסת ישראל, הדסה

# data[].attributes.attachment_link.title
ריכוז טקסטים - רפאלה שבח מופת

# data[].attributes.headline
חלוקה ל 4 קבוצות עבודה

# data[].attributes.subject
חלוקה ל 4 קבוצות עבודה

# data[].attributes.body
היסטוריה -יונתן, מישה, רוברטו, דוד 2
יהדות - מייקל, אנדריי וליאור
מסורת - סטיב, נאור, דוד1, ארטיום
אמנות ותרבות - מרי, מגי, סאשה, אנה

# data[].attributes.body
הצעה לקווים מנחים לעריכת ריאיון
נעים להכיר.. מיהו מראיין טוב? קשוב, מתעניין, מוכן, זורם, נינוח, אמפתי, רגיש
איך הופכים ריאיון לריאון טוב? שיטת שלושת השלבים הכנה תחקיר (אינטרנט, חומר מקצועי) תיאום (זמן, מקום) היערכות (הכנת שאלות, הצטיידות)
רגע לפני הריאיון הגעה לפני הזמן שנקבע מציאת מיקום שקט ונוח הוצאת הציוד- מכשיר הקלטה, שאלות, מחברת וכו' השקטת טלפונים סלולאריים
בזמן הריאיון כבוד (הגעה לפני הזמן, נימוס) תשאול (סבלנות, זרימה) הקשבה (התעניינות, יכולת הכלה, תגובה בהקשר לנאמר, אמפתיות, חיוך, הבעת תודה)
עשה ואל תעשה: עשה: כבוד והערכה, לבוש הולם, נימוס, סבלנות אל תעשה: קטיעת דיבור, זלזול, איחור, חוסר רגישות
שלבי הסיכום תמלול, סיכום, כתיבה ועריכה תמלול השיחה הקשבה חוזרת לשיחה כולה ציון הנקודות החשובות/ המרגשות ציון הערות אישיות עריכה- בחירת הדברים שיוצגו וסדר הצגת הדברים

# data[].attributes.headline
שלום ילדים, הנחיות כשנחזור- נשמח שתחנה זו תכיל את הנקודות החמות הבאות:1) הצגה עצמית של חברי הקבוצה ושל תוכן התחנה - תמונה וטקסט2) הפסקה מהמגילה שהתחנה מתייחסת אליה 3) תמנות מוצג מהכנסת שקשורה לנושא התחנה4) דמות שקשורה לתחנה5)  קובץ אודיו - ראיון קולי 

# data[].attributes.subject
שלום ילדים, הנחיות כשנחזור- נשמח שתחנה זו תכיל את הנקודות החמות הבאות:1) הצגה עצמית של חברי הקבוצה ושל תוכן התחנה - תמונה וטקסט2) הפסקה מהמגילה שהתחנה מתייחסת אליה 3) תמנות מוצג מהכנסת שקשורה לנושא התחנה4) דמות שקשורה לתחנה5)  קובץ אודיו - ראיון קולי 

# data[].attributes.headline
התלמידים ילמדו על היצירות שמוצגות במשכן הכנסת וילמדו לסווג את היצירות על פי מוטיבים שמתקשרים למגילת העצמאות, למשל: היסטוריה, דת, מסורת, יהדות, תרבות, ספרות

# data[].attributes.subject
התלמידים ילמדו על היצירות שמוצגות במשכן הכנסת וילמדו לסווג את היצירות על פי מוטיבים שמתקשרים למגילת העצמאות, למשל: היסטוריה, דת, מסורת, יהדות, תרבות, ספרות

# data[].attributes.headline
פודקאסט שמתקשר למגילת העצמאות ולימינו אנו, עומרי כספי מדבר על נושאי מגילת העצמאות עם עמית סגל

# data[].attributes.subject
פודקאסט שמתקשר למגילת העצמאות ולימינו אנו, עומרי כספי מדבר על נושאי מגילת העצמאות עם עמית סגל

# data[].attributes.headline
רות קלדרון בהשבעתה לכנסת מדברת על מגילת העצמאות וכיצד דמוקרטיה ויהדות יכולות לחיות זו לצד זו

# data[].attributes.subject
רות קלדרון בהשבעתה לכנסת מדברת על מגילת העצמאות וכיצד דמוקרטיה ויהדות יכולות לחיות זו לצד זו

# data[].attributes.attachment_link.title
נאום הבכורה של ח"כ ד"ר רות קלדרון

# data[].attributes.headline
סרטון בשבילכם

# data[].attributes.subject
סרטון בשבילכם

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תרבות ישראל - מה שטוב לדעת

# data[].attributes.attachment_link.title
תכנית החדר על מסורת פיוט, בהגשת רות קלדרון

# data[].attributes.headline
אומנות ותרבות (מרי, מגאן, אלקסנדרה,  אלכסנדר)

# data[].attributes.subject
אומנות ותרבות (מרי, מגאן, אלקסנדרה,  אלכסנדר)

# data[].attributes.body
החלק/פיסקה הראשונה מתקשרת לתרבות כי העם ישראל תמיד היה שייך אך ורק לארץ ישראל. גם כאשר הוגלו אותם  ברחבי העולם היהודים עדיין נשארו נאמנים לדת ותרבות שלהם ולא התערבבו בדתות אחרות וכל הזמן ניסו לחזור למקום המולדת. עכשיו, כשעם ישראל חזר הביתה הוא הקים את המצוות שלו, את החוקים משלו, את המדינה של היהודים, את ארץ ישראל.

והחלק השני מתקשר לתרבות, מכיוון שהוא מספק חופש של תרבויות, זאת אומרת, נותן לאנשים שעלו ממדינות אחרות את הכוח, חופש והזדמנות להמשיך לקיים ולחיות עם ההרגלים התרבותיים/מנהגים שלהם.

זה קשור לדת, מכיוון שהוא מבטיח את שלומם של מקומות דתיים, מדבר על שוויון בין הדתות נותן אמונת כלל.

ציתות בסוף

תרבות ואמנות, מה הם ואיך הם קשורים? אמנות זה עבודה קשה של מישהו, אבל עבודה שנעשה עם רצון ורגשות, עבודה אסתטית, אם זה יהיה עם שיר, ציור, פסל או בגד. אמנות באה מהלב, וגם ככה באה התרבות. שניהם נוסדו בשביל אנשים או קבוצות. אפשר להגיד שתרבות היא סוג של אמנות בדרך שלה. בתרבות, יש בגדים,אוכל, מנהגים, שפה, יצירות והרבה יותר והכל בא בשביל עמה.

# data[].attributes.headline
קישור על דבקה דרוזית - כדאי להוסיף לקבוצה של מסורת - אלמנטים של מאכלי עדות, ריקודים ומסורות עממיות שונות - לא בהכרח דת ,  מגילת העצמאות מדברת על כבוד לכל הדתות והעדות במדינה היהודית

# data[].attributes.subject
קישור על דבקה דרוזית - כדאי להוסיף לקבוצה של מסורת - אלמנטים של מאכלי עדות, ריקודים ומסורות עממיות שונות - לא בהכרח דת ,  מגילת העצמאות מדברת על כבוד לכל הדתות והעדות במדינה היהודית

# data[].attributes.body
תרבותו של כל עם מורכבת ממכלול של מנהגים, מסורות, שפה ,מוזיקה ועוד. לכל עם דרכים שונות להביע את תרבותו וזהותו הייחודית. הריקוד הוא אחד הכלים להבעת הזהות הלאומית והמורשת- לכל עם ריקוד המאפיין אותו ובולט במוזיקה ייחודית, מקצבים שונים, צעדים יחודיים וכמובן תלבושות עממיות אותנטיות , בישראל למשל ריקוד ההורה הפך עם השנים הריקוד הישראלי הלאומי.

# data[].attributes.headline
מסורת נאור פרנסיס וד

# data[].attributes.body
מסורת נאור פרנסיס ודוד זמוירו

הרימון באמצע מייצג את ראש השנה, ראש השנה הוא מנהג/מסורת שבו עושים ארוחה גדולה ומברכים על מאכלים מסוימים והרימון הוא חלק מזה, מנגבים את התפוח בדבש לשנה טובה ומתוקה, הזהב מייצג את הזהב שיש בירושלים הלבנות מייצגות את יפו העתיקה, עכו העתיקה, וירושלים (כמעט כולה עתיקה)

# data[].attributes.headline
שאלות לשרון סופר - אוצרת האמנות של הכנסת תחנה 1 - "נכסי תרבות לאומיים"אמנות, תרבות ואדריכלות

# data[].attributes.subject
שאלות לשרון סופר - אוצרת האמנות של הכנסת תחנה 1 - "נכסי תרבות לאומיים"אמנות, תרבות ואדריכלות

# data[].attributes.body
הפריטים שעליהם נדבר:
שטיחי שאגאל, שער השבטים (וייל), החושן-בוקי שוורץ. אמנות ישראלית בפרסה, אוסף הקרמיקה

מסגד, בית כנסת

שאלות:
1)  מה כוללים אוצרות האמנות של הכנסת והאם כולם מוצגים לציבור? מדוע חשוב להציג יצירות אמנות ואדריכלות בכנסת? מה מקומה של אמנות בחיי אומה?
2)  מדוע מוצגים שטיחי שאגאל במרכז הכנסת? מה הקשר הרעיוני שלהם לעבודת הכנסת
3) מה מיוחד בארכיטקטורה של הכנסת ומדוע?
4) ספרי לנו על אנקדוטות מיוחדות בעבודתך, שקשורות לאקטואליה (הרמה לשיפוץ סמל המנורה בחנוכה)
5) מה עושים עם התערוכות המתחלפות לאחר שהן יורדות? ספרי לנו על תערוכה יוצאת דופן (נתבג למשל, כנסת בנעלי בית למשל...)

# data[].attributes.headline
מסורת היותר טובה

# data[].attributes.subject
מסורת היותר טובה

# data[].attributes.body
הטקסט שלנו התמקד בתחושה וההגדרה של מסורת מה זה בעצם מסורת מסורת זה פעולה/תהליך אשר קבוצה/יחיד חוזרים אליהם לאורך השנים למשך זמן רב וכך תרבויות עוברות מדור לדור והמסורת צוברת יותר משמעות. דיברנו גם על איך שההרגשה של מסורת יכולה להנציח באנשים עד ולהביא סוג של הרגשה כזאת שאתה מרגיש עוד פעם מחדש כל פעם שאתה פוגש את אותם אנשים שאתה מנציח את הרגעים האלה שאתה מקיים מסורות, מסורת יכולה גם להיות משהו כדי להזיק את עצמך מהעבודה בית ספר ועוד בעיות בחיים מסורת זה משהו שעוזר לך לשכוח לרגע את החיים שלך מסורת זה משהו לחכות לו במשך כל השבוע מסורת זה הרבה דברים אבל מסורת זה בעיקר בתחושה של איחוד שמחה ציפיה ועוד...

התמונה שלנו מאחדת את כל התחושות ומנהגים והכיף במסורות ומפגשים כגון על האש עם המשפחה: להכין את האוכל בציפיה לחתוך לטבל לבשל/לצלות ובסוף התחושה המדהימה הזאת שעוצרת את הזמן שאתה נותן את ביס בחלק הכי טוב של הבשר ואתה יכול פשוט לשחות ברוטב.

הזיקוקים:

התחושה הזאת שאתה מדליק את המצית שורף את הפתיל והזיקוק מעופף כמו ציפור חופש עד שהוא מגיע לנקודה הזאת העביר אחרי כל הטיסה המעייפת הזאת אחרי כל הציפיה הוא עוצר באוויר ומתפוצץ בבת אחת ומשחרר אלף אורות מסנוורים שמשתקפים בעיני הילדים אשר חיכו בצפייה בבום אחד הצליל הזה שאתה מקבל את תחושת הסיפוק הזאת שאתה לרגע מרגיש שאתה באמצע שדה קרב ובידיוק הפגיזו מטר לידך ואתה מקבל את כמות האנדרנלין הזאת את כל הלהט והאקשן וברגע הזה אתה מרגיש בלתי מנוצח.
המטוסים: המטוסים מייצגים בטחון ואחווה גאווה אפילו גאווה במשהמדינה שלנו נעשתה למה היא התפתחה מה היא נעשתה התחלנו מכלום והתפתחנו לאחד המדינות הכי נחשבות בעולם קיבלנו את השטחים והמשכנו להגן אליהם גם בזמנים הקשים ממחבלים ממלחמות מאבל ויגון והקרבות שונות חיים שנאבדו וכל זה מוזכר להורים והמשפחות שאיבדו את אהובים למען המדינה שאנחנו נוכל לישון ברוגע בלי שום חששות ושם דאגות ברגע הזה שהמטוסים עוברים מעל ביתנו כמו סמיכה הם מגנים אלינו מהקור וברגע הזה אנחנו מקבלים רוגע ושלווה.

# data[].attributes.headline
אנדרי ליר, מייקל טרכטנברג וליאור שולגין-הכנסת בסלולרי, יהדות

# data[].attributes.subject
אנדרי ליר, מייקל טרכטנברג וליאור שולגין-הכנסת בסלולרי, יהדות

# data[].attributes.body
במגילת העצמאות יש בסך הכל 17 פסקאות, ואנחנו נסביר איזה פסקאות קשורות ליהדות וכיצד הן מבוטאות בכרזה שיצרנו:

בפסקה הראשונה והשנייה מדובר על הזכר האחרון שהיה לעם ישראל לפני הגלות,התמונה של בית המקדש מציינת את הזכר של העם להתפלל וכל דבר שהיה שקשור לעם היהודי לפני הגלות.

בפסקה השלישית מדובר על שיבת ציון והעליות הראשונות של היהודים לארץ ישראל ושאחרי כל עליה, ארץ ישראל צומחת וצומחת, התמונות של העלייה מבצע שלמה וגם התמונה עם המסגרת של היישוב היהודי שביחד עולים לארץ ישראל מציינת את העליות של העם היהודי בחזרה לארצו, ארץ ישראל.

הפסקה הרביעית מדברת על כך שבקונגרס הציוני בזכות חוזה המדינה הרצל, הוכרז על הזכות לעם היהודי להקים לאום בארצו, התמונה העגולה היא בעצם הקונגרס, והוא קשור ליהדות כי זה בעצם הזכות הזאת מאפשרת לאחד את כל העם היהודי.

בפסקה החמישית כתוב על המסמך שנותן את הזכות ליהודים להקים לאום, וזה הצהרת בלפור, והיא בעצם הדבר שתומך להקים ליהודים בית משלהם, מקום משלהם, שיגשים את חלומם של היהודים מכל רחבי העולם לחיות ביחד במקום אחד.

הפסקה השישית, השביעית והשמינית כולן מדברות על מה שגרמה השואה ליהודים, ומלחמת העולם השנייה, התמונה שמציינת את אירועים אלה זה התמונה של הקבוצת חיילים עם דגל של מגן דוד, שמציינת את היהודים שנלחמו בנאצים ובכל איום שהיה בשואה כדי להגן על עצמם.

מהפסקה התשיעית אין ממש דברים שקשורים ליהדות, הם העקרונות של המדינה החדשה ופניה אל גופים גורמים שונים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הכנסת בסלולרי- יהדות-מייקל, ליאור, אנדרי ח'1 (10)

# data[].attributes.headline
יונתן ניימן, אמיר קריבנקו, רוברטו אפשטיין ומישה ברמן - כנסת בסלולרי, היסטוריה.

# data[].attributes.subject
יונתן ניימן, אמיר קריבנקו, רוברטו אפשטיין ומישה ברמן - כנסת בסלולרי, היסטוריה.

# data[].attributes.body
פסקה ראשונה ושנייה - מצויינות עם רקע של הכותל המערבי - מתקשר לזכר האחרון לפני גלות ישראל, הזכר האחרון לתרבות היהודית שקמה כאן. ההוכחה שפעם היה כאן עם ישראל, שהוגלה בגלל חורבן בית המקדש. (מתקשר לשתי הפסקאות הראשונות)

פסקה שלישית - מצויינת עם העלים מהצדדים - מסמלים את העלייה הראשונה שסימנה את שיבת ציון והתחילה את שרשרת האירועים שגרם להכרזת המדינה. העלים מסמנים את העליות הגודלות בכל פעם ואת ארץ ישראל צומחת. העלייה הראשונה התחילה בשנות השמונים של המאה ה19. (פסקה שלישית) (מקורות מידע - העלייה הראשונה)

פסקה רביעית - מצויינת עם תמונות של הרצל - הקשר של הקונגרס הציוני הוא שהוא השפיעה רבות על הקמת מדינת ישראל.

גם תאודור הרצל החוזה של מדינת ישראל , תרם רבות להקמתה. הקונגרס הציוני היה מין איסוף של היהודים החשובים בעולם והם חוקקו את חוקת היהודים בעולם והחליטו את ההחלטות החשובות של הציונות. כיום הקונגרס מתכנס אחת לחמש שנים. (מתקשר לפסקה הרביעית) (מקורות מידע -ההסתדרות הציונית העולמית)

פסקה חמישית - הקשר של הצהרת בלפור היא תמיכה להקמת בית לאומי ליהודים מחדש והגשמת חלומם של היהודים מהגולה ובארץ. (הצהרת בלפור מקור מידע)

פסקה שישית, שביעית ושמינית - מצויינות עם החייל -  מדברות על השואה ותוצאותיה במלחמת העולם השניה הישוב היהודי נלחם בכל כוחו ובכל מאמצו בנאצים. החייל מציין את הלוחמה של היהודים המהלך השואהב לפני ואחרי.

פסקה תשיעית - בכ"ט בנובמבר מתקבלת בעצרת האומות המאוחדות ההחלטה להקים מדינה ליהודים. (מקורות מידע - כ"ט בנובמבר)
התמונה המרכזית מציינת את שיבת ציון שבה מתרכזת מגילת הצמאותכולה בפאן ההיסטורי.

(מהפסקה העשירית והלאה לא מצאנו כמעט אף קשר היסטורי)

מקורות מידע נוספים - מגילת העצמאות , ציר זמן יהודי - תולדות עם ישראל - עודידע

# data[].attributes.attachment_link.title
כנסת בסלולרי היסטוריה

# data[].attributes.headline
חוקי היסוד של ישראל

# data[].attributes.subject
חוקי היסוד של ישראל

# data[].attributes.headline
לוגו משולב - שבח-און-כנסת

# data[].attributes.subject
לוגו משולב - שבח-און-כנסת

# data[].attributes.headline
יצירות אמנות במשכן הכנסת

# data[].attributes.subject
יצירות אמנות במשכן הכנסת

# data[].attributes.body
https://main.knesset.gov.il/About/Building/Pages/KnessetArt.aspx

# data[].attributes.headline
יודאיקה במשכן הכנסת

# data[].attributes.subject
יודאיקה במשכן הכנסת

# data[].attributes.headline
דקלרציה: הצהרה, הכרזה

# data[].attributes.subject
דקלרציה: הצהרה, הכרזה

# data[].attributes.headline
מייקל, סטיב, דוד.צ, דוד.ז,בן,אלכס

# data[].attributes.subject
מייקל, סטיב, דוד.צ, דוד.ז,בן,אלכס

# data[].attributes.body
המאפיין העיקרי של המסורתיות זה המחויבות למסורת מחד גיסא וחיוב התפתחות מאידך גיסא.שני העקרונות האלו מתנגשים לפעמים זה בזה אבל דווקא שאנחנו מתמודדים עם זה אנו מוצאים את האתגר החשוב ביותר ליהדות בימנו.עם קום המדינה התגשם אחד החלומות שהם כל כך רצו  הוא חלום של כך אחד חלם אותו "בגן עדן שלו".את ההתחלה של החלום אנחנו רואים את אברהם בצעדים הראשונים שלו ,ואת ההמשך ביציאת מיצריים,אחר כך בשירי ארץ ישראל של יהודה הלוי ולבסוף בכתביהם של הוגי הדעות הציונים.בדור שלנו אנחנו זכינו להתגשמות של התפילה החזקה שלנו : שיבת ציון. בהתגשמות החלום אנו רואים  את ירושלים  מחודשת בקשר עם ירושלים של מטה ולמעלה ולבסוף אנו רואים את הברכה הגדולה ביותר היפה ביותר לו חיכינו אלפי שנים. התחייבותנו שאנחנו צריכים להזהות בין "ארץ ישראל" לבין מדינת ישראל, קוראת היום. כששאלו את רב נחמן מברסלב מה כוונתו כשהוא משבח את "ארץ ישראל" הוא ענה שהוא מתכוון לארץ הגשמית, עם הבתים והחצרות. וככה גם לנו אסור להבדיל בין ארץ למדינה, פעם יהודי יכל לתרום לבניית הארץ אבל זאת תרומה ישירה למדינת ישראל. בהמשך להתחייבותנו הראשונה, אנחנו חייבים שיבת ציון לעיון מחודש במסורת. אנחנו צריכים לשאול ולדרוש, עידוד וכו'... כדי שנוכל למלא אחר חובותינו גם בציון וגם כלפי ציון.

# data[].attributes.headline
יונתן, רוברטו, וולריה, נאור, דניאל, אליהו, אנה, ארטיום ואלכסה

# data[].attributes.subject
יונתן, רוברטו, וולריה, נאור, דניאל, אליהו, אנה, ארטיום ואלכסה

# data[].attributes.body
הטקסט מדבר על ההיבטים השונים למהפכה החברתית שקיים עם ישראל עם התפתחות הציונות, על איך שהפכנו מקהילות שונות לחברה בעולם. ההיבט הראשון מדבר על כך שהציונות (המהפכה) גרמה לעם ישראל לקחת על עצמו את האחריות לשוב ארצה, במקום רק לשבת ולהתפלל שיקרה או משהו בסגנון, עם ישראל החליט לעלות ארצה ולעבוד בעצמו בשביל להחזיר את הארץ. ההיבט השני הוא איך שהתפתחות הציונות הביאה אפשרויות חדשות של למידה על תרבות ישראלית, על פטריוטיות ישראלית שבלעדיה לא הייתה לנו היום השפה העברית, מרכזי תרבות למיניהם ואפילו ענפי תרבות שמשלבים בהם גם את ההיסטוריה של עם ישראל וגם את הווה שלו.ההיבט השלישי הוא שבעזרת הציונות שעזרה לנו לחזור לארצנו אנו יכולים לממש את כל יכולותינו בצורה הטובה ביותר, כ הרי, רק בבית הלאומי יוכלו לצאת התכונות הכי טובות שלנו. היבט אפשרי נוסף הוא שאנו סים לחזור להיות עם ככל העמים, עם תרת משלנו, כסף משלנו וכו'.

# data[].attributes.headline
אלינה,אנדרי,ליאור,אמיר,מישה ומגי

# data[].attributes.subject
אלינה,אנדרי,ליאור,אמיר,מישה ומגי

# data[].attributes.body
היהדות הייתה מעורבת בתחומים שונים,לא רק מוסר,באמונה ומצוות.
בתנ"ך יש התייחסות לכל מימדי חיי החברה.
היהודים קיבלו על עצמם אחריות לא רק על החלק המסורתי והדתי אלא גם על החלק הציבורי שמייצג את היהודים.
יש כמה הבדלים עקרוניים בין הקהילה היהודית בארץ לבין הקהילה בגלות. ההבדל הראשון הוא בכמות האחריות לאוכלוסייה בגלות לבין האוכלוסייה במדינת ישראל לאחר הקמתה.
ההבדל השני הוא במידת האמצעים להשפעה שיש לאוכלוסייה בגלות לבין האמצעים במדינת ישראל כיום.
ההבדל השלישי הוא שהיהדות עוסקת בתחומים שונים בקהילה שפעם לא יכלה לעסוק בהם בגלות.
שלושת ההבדלים יוצרים פער בנושאים ותחומים שונים בין הגלות לזמנים שלאחר התיישבות היהודים בארץ.

# data[].attributes.headline
הפדלט בספרות

# data[].attributes.subject
הפדלט בספרות

# data[].attributes.headline
ערוץ הכנסת בטינגלינק U4ARPE

# data[].attributes.subject
ערוץ הכנסת בטינגלינק U4ARPE

# data[].attributes.headline
אלבום משותף - כנסת בסלולר - שטיחי שאגל, שיעורי מגילת העצמאות ועוד

# data[].attributes.subject
אלבום משותף - כנסת בסלולר - שטיחי שאגל, שיעורי מגילת העצמאות ועוד

# data[].attributes.attachment_link.title
פרויקט כנסת בסלולר

# data[].attributes.headline
כך למדנו על טיפוסי אותיות ואופי הכתב

# data[].attributes.subject
כך למדנו על טיפוסי אותיות ואופי הכתב

# data[].attributes.attachment_link.title
קליגרפיה בעקבות מגילת העצמאות

# data[].attributes.headline
למגילה  יש רק פ

# data[].attributes.body
למגילה  יש רק פסקה אחת שקשורה למסורת, והיא פסקה 3, היא קשורה למסורת בכך שכתוב בפיסקה השלישית שמתוך קשר היסטורי ומסורתי זה חתרו היהודים בכל דור לשוב ולהאחז במולדתם העתיקה ,זה מתקשר למסורת בכךשדבר ראשון מוזכרת המילה "מסורת" ודבר שני המסורת קשטרה לפוסטר בכך שלקיים מסורת זה לא עיניין של חרדים או שומרי תורה ומצוות לדוגמא יש חילונים שנוסעים בשבת אבל הם מקיימים את "המסורת" שלעשות את הקידוש ביום השישי ועוד דוגמא נניח שיש אנשים לא שומרים תורה ומצוות אבל בכל זאת הם מקיימים את "המסורת" שלחגוג את עצמאות המדינה שלנו הפוסטר מציין תמונה של אחת הדוגמאות של המסורת שהיא עשיית קידוש ביום השישי
אז כמו שאומרים
!!שבת שלום!!

# data[].attributes.headline
הסיפור המטורף של  מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
הסיפור המטורף של  מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
כאן תש"ח | הסיפור המטורף של מגילת העצמאות

# data[].attributes.headline
קולאז/ שגאל- נתנאל

# data[].attributes.subject
קולאז/ שגאל- נתנאל

# data[].attributes.headline
יחידות לימוד משרד החינוך

# data[].attributes.subject
יחידות לימוד משרד החינוך

# data[].attributes.headline
מארק שגאל קורות חיים

# data[].attributes.subject
מארק שגאל קורות חיים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שאגאל, צייר יהודי שחי ברוסיה ובצרפת. נחשב לאחד האמנים החשובים והפוריים ביותר במאה
העשרים. נולד למשפחה יהודית ענייה בעיר ויטסבק שברוסיה. הוא למד אמנות בבית הספר
לאמנויות בסיינט פטרסבורג, במידה רבה בזכות אמו שעודדה אותו ותמכה בו בדרכו.
ב-1910 הוא עזב לפריז, מעוז האמנות באותה עת, ושם התרועע עם אמנים שביניהם: מודליאני וסוטין, וכן עם המשוררים סנדרר ואפולינר, שעודדוהו להמשיך בדרכו האמנותית. סגנונו הושפע מאמנותם של ז'אן פרנסואה מילה, הונורה דומייה ורוברט דלוני, ומהאמנות הפוביסטית והקוביסטית. אך את עולם הדימויים שלו שאב בעיקר מזיכרונות ילדותו בעיר הולדתו ומן האמנות הרוסית העממית. בעבודותיו משתמש שגאל בסמלים, בהומור ובפנטזיה על מנת לבטא רגשות של ייאוש ושל אושר. עבודותיו מכוונות לעבר התת-מודע ומלאות השראה פואטית שאגאל חזר לוויטסבק ב- 1914 וגויס לצבא הצאר. כעבור שנה הוא נשא לאישה את בלה רוזנברג. ב-1917, לאחר המהפכה הבולשביקית הוא מונה לקומיסר לאמנות בעירו ולמנהל "האקדמיה החופשית לאמנות". הוא החל בפיתוח פרויקטים למען האקדמיה האזורית, אבל עזב כעבור שנתיים וחצי משום שלא רצה לשתף פעולה עם פעולותיו האומנותיות מהפכניות של קזימיר מלביץ'. הוא שהה במוסקבה, ושם עבד בעיצוב תפאורה בתאטרון היהודי, ותקופה נוספת בילה בברלין. שגאל שב לפריז ב-1923 " (1923), וכן אייר חיי (1931) ואת מחזהו של ניקולאי גוגול עבודותיו משלבות זכרונות ילדות מרוסיה, כך בעבודה " (1914), ונושאים יהודיים, כך ביצירה: "היהודי המתפלל" (1923). עבודה חשובה נוספת שלו היא "שנים-עשר חלונות הוויטרז'" שבהם צייר את שניים-עשר שבטי ישראל. היצירה נמצאת בבית החולים הדסה שבמרכז הרפואי באוניברסיטה העברית, ירושלים (1962). עבודות ויטרז' נוספות פזורות בקתדרלות ובכנסיות, למשל בקתדרלה של מץ, צרפת ב-1973 נפתח מוזאון מרק שאגאל בניס שבצרפת - מוזאון "המסר התנ"כי", שהוקדש למכלול היצירה התנכ"ית שלו - בציור, ברישום, בהדפס, בפסיפס, בפיסול, ובוויטרז'. במוזאון מוצגים אלפי פריטים מעבודותיו
מקורות
גומבריך, א'ה' (1990) קורות האמנות, הוצאת עם עובד, תל אביב, עמ' 416, 420.
פייפר, דיויד (עורך ומחבר ראשי) (1984), לקסיקון הציור והפיסול, כרך 4, הוצאת כתר, ירושלים. (ערך שאגאל מרק).

Bessonova, Marina (1988), Chagall Discovered (from russian and private collection) ,Macmillian publishing company ,New York.

# data[].attributes.attachment_link.description
שאגאל, צייר יהודי שחי ברוסיה ובצרפת. נחשב לאחד האמנים החשובים והפוריים ביותר במאה העשרים. נולד למשפחה יהודית ענייה בעיר ויטסבק שברוסיה. הוא למד אמנות בבית הספר לאמנויות בסיינט פטרסבורג, במידה רבה בזכות אמו שעודדה אותו ותמכה בו בדרכו. ב-1910 הוא עזב לפריז, מעוז האמנות באותה עת, ושם התרועע עם אמנים שביניהם: מודליאני וסוטין, וכן עם המשוררים סנדרר ואפולינר, שעודדוהו להמשיך בדרכו האמנותית.

# data[].attributes.headline
אזרחות לבגרות- מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
אזרחות לבגרות- מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.title
100 באזרחות ב 7 דקות בלי לקרוא מילה בספר

# data[].attributes.attachment_link.title
מארק שאגל קולג

# data[].attributes.headline
מגילת העצמאות עצמה

# data[].attributes.subject
מגילת העצמאות עצמה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מגילת העצמאות היא המסמך המכונן של מדינת ישראל - כמוה כהצהרת זכויות האדם והאזרח של צרפת, המגנה כרטא של בריטניה או הצהרת העצמאות של ארצות-הברית. המגילה נוסחה בשבוע האחרון של המנדט הבריטי, בימים של מתיחות והתרגשות רבה, כשמוסדות המדינה העתידה לקום טרודים בשאלות קיומיות דחופות. אך למרות קשיי הזמן, ואולי בשל כך, יצא מתחת ידם של העורכים - בן-גוריון היה זה שהטביע יותר מכל אחד אחר את חותמו על הנוסח - מסמך תמציתי, כתוב בלשון נעדרת מליצות אך רבת הבעה, המייצג את רוחם של אותם ימים דרמטיים, אך גם נושא פניו לעתיד. מחמת קוצר הזמן, הוקראה הכרזת העצמאות מתוך דף נייר משוכפל, והחותמים, חברי מועצת העם, חתמו על יריעת קלף ריקה. מיד עם תום הטקס, הופקדה יריעה זו בכספת בנק אנגלו-פלשתינה בתל-אביב, והוצאה משם מדי פעם, לש?ם הוספת חתימתם של חברי מועצת העם שנעדרו מטקס ההכרזה. במהלך ההפוגה הראשונה, פנו אנשי מנהלת העם אל סופר סת"ם מן הרבנות הראשית בתל-אביב, כדי שיעתיק את נוסח הצהרת העצמאות על-גבי קלף, בכתיבה מסורתית. ואולם, עבודתו של סופר הסת"ם לא עלתה יפה, והמשימה הוטלה על המעצב או?ט?ה ו?אליש, אשר היה אמו?ן גם על סידורו של אולם המוזיאון שבו הוכרזה המדינה ובאותם ימים היה גם טרוד בהכנת סדרת הבולים הראשונה של ישראל. ואליש רכש שתי יריעות נייר נוספות בחנות מכשירי הכתיבה של ברלוי בתל-אביב ויחד עם הגרפיקאי רודי סידנר, שעבד במשרדו, השלימו את כתיבת המגילה, תפירת היריעות והכנת חותם המדינה והפתיל, עד סוף יולי 1948. זמן קצר לאחר-מכן, הועברה מגילת העצמאות למשמרת נצח בגנזך המדינה, שם היא שמורה בתנאים מבוקרים עד עצם היום הזה.

# data[].attributes.attachment_link.title
כחול על גבי לבן

# data[].attributes.attachment_link.description
מגילת העצמאות היא המסמך המכונן של מדינת ישראל - כמוה כהצהרת זכויות האדם והאזרח של צרפת, המגנה כרטא של בריטניה או הצהרת העצמאות של ארצות-הברית. המגילה נוסחה בשבוע האחרון של המנדט הבריטי, בימים של מתיחות והתרגשות רבה, כשמוסדות המדינה העתידה לקום טרודים בשאלות קיומיות דחופות.

# data[].attributes.headline
אדיו נגב- מגילת העצמאות, הפעלה לפי הפסקאות השונות במגילה

# data[].attributes.subject
אדיו נגב- מגילת העצמאות, הפעלה לפי הפסקאות השונות במגילה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ביצי תיב לש תואמצעה תליגמ רתאל םיאבה םיכורב
.תואמצעה תליגמ יאשונב הקמעה רתוי אצמת דבור לכב ,םידבר המכב הנבנ הז רתא
,"םח" טסקטל ,עיגהל ךכבו ,הליגמהמ תטלבומ הקסיפ לכ לע ץוחלל לכות הז ףדב
.אשונב ףסונ טוריפל עיגת עבצבו ןותחת וקב שגדומה בתכה לע הציחלב
(.רבעמל הציחלב םורגת ,העיבצמ דיל ץחמ הנתשת רבכעה ןמס תרוצש םעפ לכב)
.תונלבס תשרוד םתנעטה ,םימוליצו תונומת ליכמ רתאה !בל ומיש
.הז רתאמ תלעותו האנה ךל םילחאמ ונא

רלסס ןיטרמ
ירורד לאוג

(דחאכ תוארוקלו םיארוקל ןווכמ ,רכז ןושלב ןאכ בותכה לכ)

# data[].attributes.attachment_link.title
50 שנות מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.description
ביצי תיב לש תואמצעה תליגמ רתאל םיאבה םיכורב .תואמצעה תליגמ יאשונב הקמעה רתוי אצמת דבור לכב ,םידבר המכב הנבנ הז רתא ,"םח" טסקטל ,עיגהל ךכבו ,הליגמהמ תטלבומ הקסיפ לכ לע ץוחלל לכות הז ףדב .אשונב ףסונ טוריפל עיגת עבצבו ןותחת וקב שגדומה בתכה לע הציחלב (.רבעמל הציחלב םורגת ,העיבצמ דיל ץחמ הנתשת רבכעה ןמס תרוצש םעפ לכב) .תונלבס תשרוד םתנעטה ,םימוליצו תונומת ליכמ רתאה !בל ומיש .הז רתאמ תלעותו האנה ךל םילחאמ ונא רלסס ןיטרמ ירורד לאוג (דחאכ תוארוקלו םיארוקל ןווכמ ,רכז ןושלב ןאכ בותכה לכ)

# data[].attributes.headline
היהודים באים- מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
היהודים באים- מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים באים - הכרזת העצמאות | כאן 11 לשעבר רשות השידור

# data[].attributes.headline
מגילת העצמאות- בריינפופ

# data[].attributes.subject
מגילת העצמאות- בריינפופ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דוד בן גוריון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדינה יהודית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זכויות האזרח

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שוויון זכויות

# data[].attributes.attachment_link.title
מגילת העצמאות - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
תום ומובי מספרים על מגילת העצמאות, המסמך שהכריז על הקמתה של מדינת ישראל בתאריך ה′ באייר 1948.

# data[].attributes.headline
ארכיון המדינה מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
ארכיון המדינה מגילת העצמאות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ארכיון המדינה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב מגילת העצמאות

ב.2 | הטיוטות הראשונות של מגילת העצמאות

בצהרי יום שישי, 14 במאי 1948, במוזיאון תל אביב ששכן אז בבית דיזינגוף לשעבר, הכריז בן גוריון על הקמת מדינת ישראל. נוסח ההכרזה, שמוכר לכולנו בשם "מגילת העצמאות", החל את דרכו שלושה שבועות בלבד לפני אותו אירוע מכונן, במשימה שהטיל פנחס רוזן, לימים שר המשפטים הראשון של ישראל, על עו"ד צעיר בשם מרדכי בעהם, שצורף למשרד המשפטים שבדרך

פנחס רוזן ביקש מבעהם לכתוב "מנשר המציין בהקדמתו את השתלשלות העניינים שהביאו לידי הקמת השלטון העצמאי, וקובע שמועצת הממשלה הזמנית נטלה לידיה את הסמכות והאחריות למנהל המדינה".

הטיוטה הראשונה, שניסח ועיצב בעהם, עברה כמה גלגולים והגהות על-ידי עוה"ד צבי ברנזון, היועץ המשפטי של הסתדרות העובדים הכללית, ומשה שרת, חבר מנהלת העם ולימים שר החוץ הראשון שלה וראש הממשלה, עד שאושרה על-ידי דוד בן גוריון. אולם טיוטות בעהם ייזכרו תמיד כגרסה הראשונה להכרזת העצמאות.

אז כיצד ניגש בעהם למלאכה? ולמעשה, כיצד מתחילים לנסח מסמך מכונן שכזה? ובכן, בעהם בחר לקבל השראה מהכרזת העצמאות האמריקנית, מספר דברים, מהכרזת זכויות אנגלית משנת 1689, ומהחלטת עצרת האו"ם מכ"ט בנובמבר 1947, שעליה העיר כמה הערות אישיות.

הטיוטה הראשונה, שהוגשה לבסוף למחלקת המשפטים של מועצת המדינה הזמנית, מבוססת על עבודות ההכנה שעשה בעהם, וכן על מסמך שבו הסביר בעהם את עבודת ניסוח ההצעה. מסמכים אלו יחדיו מכונים "טיוטות בעהם", וזהו תיאורם:

המסמכים המוצגים כאן הינם חלק מכל אחת מהטיוטות (בלחיצה על הקישור ניתן לצפות בטיוטות המלאות המונגשות עם שכבת טקסט שפוענח ע"י צוות עובדי הארכיון)

הוא מסמך בן שלושה עמודים באנגלית בשם The Declaration of Independence שבו רשימת ציטוטים מתוך הכרזת העצמאות האמריקנית, פסוק מספר דברים, משפט מהכרזת זכויות אנגלית מ 1689, והערות אישיות של בעהם על החלטת עצרת האו"ם מכ"ט בנובמבר.

הוא מסמך בן שלושה עמודים באנגלית בשם Declaration of the Jewish State שכתב בעהם בכתב ידו, ובו העתיק את הפסוקים הנ"ל וערך בהם שינויים כדי שיתאימו להכרזה העברית.

הוא מסמך בן שלושה עמודים בעברית שכותרתו "הצהרה בדבר מדינה יהודית" שכתב בעהם בכתב ידו, והוא תרגום מילולי לעברית של הטיוטה האנגלית ועיבוד מחדש של הטיוטה.

הוא מסמך בן שני דפים שכותרתו "הצהרה בדבר מדינה יהודית" שהודפס במכונת כתיבה ונמסר לידי מחלקת המשפטים של מועצת המדינה הזמנית.

הוא מסמך שכותרתו "תזכורת בדבר ההצהרה בדבר מדינה יהודית" שהודפס במכונת כתיבה וצורף ל הצעה הראשונה. במסמך זה הסביר בעהם את הנדרש הסבר לדעתו בנוגע לנוסח שהציע.

בסופו של דבר עברה טיוטת בעהם שינויים והגהות עד שאושרה ונחתמה על-ידי דוד בן גוריון, תחת הכותרת "הכרזה על הקמת מדינת ישראל".

ב.3 | הצעה לנוסח מגילת העצמאות שגיבשה המחלקה המשפטית במנהלת העם ערב הקמת המדינה

לנוסח הסופי של הכרזת העצמאות, קדמו גם שתי טיוטות של המחלקה המשפטית. הטיוטה הראשונה, המוצגת כאן, הוכנה בידי עו"ד צבי ברנזון (לימים, שופט בית-המשפט העליון), לפי בקשתו של פליכס רוזנבליט (פנחס רוזן), אשר עמד בראש המחלקה המשפטית. רוזנבליט ועוזריו עיבדו את ההצעה שהגיש ברנזון, ובניסוחה הסופי השתתף גם זלמן רובשוב (שז"ר), לימים נשיא המדינה. לפי עדותו של ברנזון, הוקצבו לו בסך-הכול 48 שעות להכנתה של הצעה זו, בשבוע שלפני הכרזת המדינה. הזמן הקצר שעמד לרשותו לא הספיק לערוך השוואות עם הכרזות עצמאות וחוקות מקבילות בעולם, ולכן הוא בחר להתמקד בנוסח תמציתי אשר יבסס את זכותו ההיסטורית של עם ישראל לארץ-ישראל, יצהיר על עקרונות היסוד שעליהם יושתתו משטר המדינה וחיי אזרחיה ויקבע את מוסדות השלטון הראשונים של המדינה. העובדה כי בעת ניסוחה של הצעה זו טרם הוכרע באופן סופי מה יהיה שמה של המדינה אשר תקום, אילץ את מגישי ההצעה להשאיר מקום ריק בסעיף שבו מוכרז שמה. בעקבות הצעה זו, הכינה ועדה של מועצת העם, בראשותו של משה שרתוק (שרת) טיוטה שנייה. הצעה זו, התבססה במידת-מה על העקרונות שניסח ברנזון, תוך שינויים והרחבות מרובים.

הדיון הסופי

בצהרי יום שישי ה' באייר בשעה 13:50 בבית קק"ל בתל אביב, הביא יו"ר מועצת העם, דוד בן גוריון את הנוסח ההכרזה הסופי לאישור:

הזכרת שמו של הקב"ה במגילה

אחת מן המחלוקות הקשות שנתגלעו במהלך דיוניה של הוועדה שהכינה את הצהרת העצמאות, הייתה סביב הזכרת אלוקי ישראל ותורת ישראל במגילת היסוד של המדינה היהודית. נציגי המפלגות הדתיות, ובראשם הרב יהודה-לייב פישמן-מימון, משה שפירא ודוד צבי פנקס, נתקלו בהתנגדותם של נציגי מפלגות השמאל אשר ראו בהזכרת שם ה' והתורה משום כפייה דתית. המתונים מבין נציגי שני הצדדים ניסו להגיע לנוסחת פשרה אשר תהיה מקובלת על כל החברים. הפתקים המוצגים לפנינו, אשר נכתבו ערב ההכרזה בידי דוד צבי פנקס, מנציגי "המזרחי" במועצת העם, ממחישים את ההתלבטות בבחירת הנוסח המתאים אשר יהיה מוסכם על כל הצדדים. לבסוף הוחלט על הנוסח "מתוך בטחון בצור ישראל", ששם הזכרת הקב"ה הינו ברמז כפי שהוא גם מרומז ב"מגילת אסתר". ניסוח שאין בו פגיעה בעקרונות הדת, אך גם לא יוכל להתפרש ככפייה דתית. במעמד חתימת מגילת העצמאות, הוסיף הרב יהודה-לייב פישמן מימון ליד חתימתו את ראשי התיבות "בעזה"י" (בעזרת ה' יתברך") ויש הרואים בכך את הזכרתו המפורשת של אלוקי ישראל במגילה.

מנשר

הדיונים המשפטיים הרבים שהתקיימו במנהלת העם ערב הכרזת המדינה, נסבו על המסגרת החוקית שתתקיים במדינה שתקום. כתוצאה מדיונים אלה, הוחלט לפרסם, בד בבד עם ההכרזה, מנשר שבו ייקבעו ההסדרים הבסיסיים ביותר בנוגע לחקיקה במדינה. במנשר זה נקבעו שלושה הסדרים: מועצת המדינה הזמנית, היא הרשות המחוקקת; כל חוקי המדינה שהיו בתוקף ביום סיום המנדט נותרים על כנם; ביטול של כל הוראות החוק המפלות לרעה יהודים, הנובעות מ"הספר הלבן" של 1939 (הגבלות על עלייה ורכישת קרקעות). חמישה ימים מאוחר יותר, ב-19 במאי 1948, פרסמה מועצת המדינה הזמנית את "פקודת סדרי השלטון והמשפט", אשר הסדירה באופן מפורט יותר את ההסדרים השלטוניים והמשפטיים במדינה שזה עתה קמה.

ב.4 | טקס הכרזת העצמאות
פרוטוקול ישיבת מועצת העם ה' באייר תש"ח 14 במאי 1948 אולם המוזיאון 16:30
אירוע הכרזת העצמאות היה מהלך אמיץ ולא מובן מאליו, לכן מנהלת העם שלחה הזמנות למספר מצומצם של חברים ב13.5.1948 וביקשה מהם לשמור את הדבר בסוד

אולם למרבה הפליאה לא כולם שמרו על ההכרזה בסוד והמונים גדשו את רחובות תל אביב ביום שישי ה-14.5.1948

ב.5 | המגילה
ה' באייר תש"ח, 14 במאי 1948
מגילת העצמאות היא המסמך המכונן של מדינת ישראל. בן-גוריון היה זה שהטביע יותר מכל אחד אחר את חותמו על הנוסח - מסמך תמציתי, כתוב בלשון נעדרת מליצות אך רבת הבעה, המייצג את רוחם של אותם ימים דרמטיים, אך גם נשאו פנים לעתיד. מחמת קוצר הזמן, הוקראה הכרזת העצמאות מתוך דף נייר משוכפל, והחותמים, חברי מועצת העם, חתמו על יריעת קלף ריקה.

מיד עם תום הטקס, הופקדה יריעה זו בכספת בנק אנגלו-פלשתינה בתל-אביב, והוצאה משם מדי פעם, לשם הוספת חתימתם של חברי מועצת העם שנעדרו מטקס ההכרזה. במהלך ההפוגה הראשונה, פנו אנשי מנהלת העם אל סופר סת"ם מן הרבנות הראשית בתל-אביב, כדי שיעתיק את נוסח הצהרת העצמאות על-גבי קלף, בכתיבה מסורתית. ואולם, עבודתו של סופר הסת"ם לא עלתה יפה, ומלאכת הקליגרפיה של מגילת העצמאות הוטלה על המעצב אוטה וליש. וליש רכש שתי יריעות נייר נוספות בחנות מכשירי הכתיבה של ברלוי בתל-אביב ויחד עם הגרפיקאי רודי סידנר, שעבד במשרדו, השלימו את כתיבת המגילה, תפירת היריעות והכנת חותם המדינה והפתיל, עד סוף יולי 1948. זמן קצר לאחר-מכן, הועברה מגילת העצמאות למשמרת נצח בארכיון המדינה, שם היא שמורה בתנאים מבוקרים עד עצם היום הזה.

חותמי מגילת העצמאות

דוד בן-גוריון, דניאל אוסטר, מרדכי בנטוב, יצחק בן צבי, אליהו ברלין, פרץ (פריץ) ברנשטיין, וולף זאב גולד, מאיר גרבובסקי , יצחק גרינבוים, אברהם גרנובסקי, אליהו דובקין, מאיר וילנר, זרח ורהפטיג, הרצל ורדי, רחל כהן, קלמן כהנא, סעדיה כובשי, יצחק מאיר לוין, מאיר דוד לוינשטיין, צבי לוריא, גולדה מאירסון, נחום ניר-רפאלקס, צבי סגל, יהודה ליב הכהן פישמן, דוד צבי פנקס, אהרן ציזלינג, משה קולודני, אליעזר קפלן, אברהם קצנלסון, פליכס רוזנבליט, דוד רמז, ברל רפטור, מרדכי שטנר, בן-ציון שטרנברג, בכור-שלום שטרית, משה שפירא, משה שרתוק.

לתמונות נוספות של חותמי מגילת העצמאות כאן

ד"ר חיים וייצמן לא חתם על מגילת העצמאות היות ולא היה בארץ באותו הזמן.

שנים אחר כך הורגש ה"עוול" שנעשה לויצמן ונעשו ניסיונות, כן לשלב את חתימתו למגילה שלא צלחו.

בתיק "מגילת העצמאות " ( כאן) מתוארים הניסיונות וביניהם המנשר שפרסם הנשיא שז"ר על פועלו של ד"ר ויצמן שיוצג יחד עם מגילת העצמאות

ב.6 | נרתיק הכסף של מגילת העצמאות

עם תום מלחמת העצמאות עלתה שאלת מיקומה ואחסונה של מגילת העצמאות. בסוגיה זו טיפל מזכיר הממשלה, זאב שרף, אשר שנה קודם לכן ניצח על הכנתה של המגילה וכתיבתה בידי אמן. באופן טבעי, הופנתה הבקשה להכנת קופסה מתאימה לבית הספר לאמנות "בצלאל", אשר נחשב כמוסד העליון בארץ לענייני אומנות. הנהלת "בצלאל" הטילה את ביצוע העבודה על אחד ממורי המחלקה לצורפות, האמן דוד היינץ גומבל. במאי 1949 השלים גומבל את הכנת המתווה לנרתיק כסף, והמתווה אושר על-ידי ראש-הממשלה. הכנת הנרתיק נמשכה שישה שבועות, ובראשית דצמבר 1949 הוא נמסר למזכירות הממשלה אשר הפקידה אותו בגנזך המדינה. נרתיק הכסף והמגילה הוצגו לציבור הרחב בפעם הראשונה בתערוכת הגנזך, ביום העצמאות התש"י (1950).

לתמונה של הנרתיק כאן

הנרתיק המקורי שמור בארכיון המדינה אולם יתכן וקיימים העתקים נוספים

הנה אחד מהם:

ב.7 | ראיונות עם חותמי מגילת העצמאות

מספר חודשים לאחר הכרזת העצמאות ערך עיתונאי עצמאי, אליעזר וורטמן ראיונות עם חותמי "מגילת העצמאות".

הראיונות בוצעו בצורה של שאלות ותשובות, בהם מתארים המרואיינים היכן היו בעת ההכרזה באו"ם מה היה תפקידם במנהלת העם ועוד.

אליעזר וורטמן העביר למרואיינים את הראיונות להערות, ולימים העבירם ללשכת ראש הממשלה לוי אשכול. מאוחר יותר, הפקיד אותם כולל ההקלטות, למשמרת עד בארכיון המדינה עם הקלטות נוספות.

אליעזר וורטמן נפטר ב- 8-5-2017

לעיון בתיק: ראיונות עם חותמי מגילת העצמאות - נערך ע"י אליעזר ווטרמן

לעיון בכל התיקים והראיונות שערך אליעזר וורטמן כאן

ב.8 | המגילה במהלך השנים

צילום ושימור

ביוזמה משותפת של ארכיון המדינה ורשות העתיקות, יצאה ב-2015 מגילת העצמאות באופן נדיר מהמתקן שבו היא מאוחסנת, תוך שמירה על תנאי השימור המיוחדים לה לצורך צילום. בטכנולוגיה חדשנית, שפותחה במיוחד עבור מגילות מדבר יהודה. הצילום נעשה במטרה לשחזר את המראה המקורי של מגילת העצמאות ומשמר אותה לדורות הבאים. צילום המגילה התבצע במעבדת שימור מגילות מדבר יהודה ע"ש משפחת לונדר של רשות העתיקות, באמצעות מערכת צילום מולטי-ספקטראלית מתקדמת, המאפשרת צילום בחשיפות שונות ובמספר אורכי גל - מהתחום הנראה, לתחום האינפרה-אדום הקרוב.

עיצובים ופרוייקטים בהשראת המגילה

"ממגילה למדינה"

פרוייקט "ממגילה למדינה" הוא יוזמה משותפת של ארכיון המדינה ושל המרכז לטכנולוגיה חינוכית לציון 65 שנים לעצמאות מדינת ישראל.

הפרוייקט מציג מסמכים מקוריים ונדירים המאירים את הקשר בין ההצהרות במגילה לבין בניין המדינה הצעירה בשני העשורים הראשונים לקיומה. התעודות השונות נוגעות בתחומי חיים מגוונים כמו מדיניות החוץ והביטחון, היחס למיעוטים, הדת והמדינה, חוק ומשפט, חינוך ותרבות ועוד. לכל נושא הוכנה פעילות לתלמידים המסתמכת על התעודות המקוריות ומפנה לאתרים נוספים הקשורים אליו.

לכניסה לפרוייקט כאן

בתום העשור הראשון למדינה בחרה הממשלה לפרסם את ההישגים בצורה של מגילה

אירועי שנת ה-40 למדינת ישראל עמדו בסימן מגילת העצמאות לתיק קטעי עיתונות מהתקופה

מגילת העצמאות משמשת השראה לעיצובים למשל:

וכן דוגמה ל כרזה על דמוקרטיה

# data[].attributes.attachment_link.title
מגילת העצמאות | ארכיון המדינה

# data[].attributes.attachment_link.description
בצהרי יום שישי, 14 במאי 1948, במוזיאון תל אביב ששכן אז בבית דיזינגוף לשעבר, הכריז בן גוריון על הקמת מדינת ישראל.

# data[].attributes.headline
הכרזת המדינה ומגילת העצמאות, עמלנט, אתר שהכנתי בשנות ה90 לפני שנולדו תלמידים אלו

# data[].attributes.subject
הכרזת המדינה ומגילת העצמאות, עמלנט, אתר שהכנתי בשנות ה90 לפני שנולדו תלמידים אלו

# data[].attributes.attachment_link.title
מזיכרון לעצמאות

# data[].attributes.headline
מגילת העצמאות - הפעילות הראשונה משמאל

# data[].attributes.subject
מגילת העצמאות - הפעילות הראשונה משמאל

# data[].attributes.attachment_link.title
חוק השבות כמנוף לאינטגרציה חברתית

# data[].attributes.attachment_link.description
לארשי ץרא לע לארשי םע לש ותוכז אשונב דימלתה לש הנבהו תורכה :תוליעפה תורטממ ןיבש תוריתסלו תויתייעבל תועדומ ,תואמצעה תזרכהב םיטנוולרה םיפיעסה עקר לע תובשה קוח תקיקחל תוביסה םע תורכה ( האלמה תמישרל) .תיתרבח תוברועמ חותיפ ,יטפשמה םדמעמ תנבה ,תואמצעה תליגמב םירכזומה םיכרעל תובשה קוח תוליעפה .רבעב תואמצעה תליגמ תא

# data[].attributes.headline
המצגת המצוינת של אביבית

# data[].attributes.subject
המצגת המצוינת של אביבית

# data[].attributes.headline
חוקה - חוקי יסוד - מעמדה התחוקתי של מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
חוקה - חוקי יסוד - מעמדה התחוקתי של מגילת העצמאות

# data[].attributes.headline
יהדות, מסורת, היסטוריה במגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
יהדות, מסורת, היסטוריה במגילת העצמאות

# data[].attributes.body
אלו נושאי 3 הקבוצות שעובדות על המגילה

יהודת - סטיב, מייקל, דוד, דוד, אלכס, מרי,  בן
מסורת -  אלינה, ,אנדרי, ליאור ,אמיר, מישה ומגי
היסטוריה - יונתן, רוברטו, וולריה, נאור, דניאל, אליהו, אנה, ארטיום ואלכסה,

# data[].attributes.attachment_link.title
Marc Chagall The Visionary Painter Who Brought Magic to Modern Art

# data[].attributes.headline
מצגת נגישה חלקית

# data[].attributes.body
מצגת נגישה חלקית

# data[].attributes.attachment_link.title
מגילת העמאות

# data[].attributes.headline
כנסת בסלולרי נושא:מסורת

# data[].attributes.subject
כנסת בסלולרי נושא:מסורת

# data[].attributes.body
מגישים:סטיב, וולריה
במגילת האצמעות יש אך ורק פסקה אחת שמקושרת למסורת והיא הפסקה השלישית במגילה,הפסקה אכן קשורה למסורת כי מדברת על הקשר ההיסטורי והמסורתי:"שמתוך קשר היסטורי ומסורתי זה חתרו היהודים בכל דור לשוב ולהאחז במולדתם העתיקה "(מתוך מגילת העצמאות פסקה 3) הקשר של המשפט הנתון למסורת מכיוון שבמשפט זה מוזכרת המילה מסורת,והקר של המשפט הזה לפוסטר הוא שלקיים מסורת זה אינו עניין של חרדיות ודת בגלל שכיום יש חילוניים שגם הם שומרים מסורת אבל עדיין עושים דברים שלא מורשים בדת כגון נסיעה בשבת הפוסטר שלנו מציין תמונה של מסורת יהודית והיא עשיית קידוש בימי שישי
שבת שלום

# data[].attributes.attachment_link.title
הכנסת בסלולרי- יהדות-מייקל, ליאור, אנדרי ח'1 (2)