# data[].attributes.headline
Как се създаде химнът

# data[].attributes.subject
Как се създаде химнът

# data[].attributes.body
"Върви, народе възродени"

# data[].attributes.headline
Научи повече за Св.Св.Кирил и Методий

# data[].attributes.subject
Научи повече за Св.Св.Кирил и Методий

# data[].attributes.attachment_link.title
11 май - Ден на Кирил и Методий

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Медиен Портал Познание-Бг

# data[].attributes.attachment_link.title
ХОР "БОДРА СМЯНА" - ВЪРВИ, НАРОДЕ ВЪЗРОДЕНИ!

# data[].attributes.headline
Химн на Кирил и Методий

# data[].attributes.subject
Химн на Кирил и Методий

# data[].attributes.body
музика: Панайот Пипков,
текст: Стоян Михайловски

Върви, народе възродени, към светла бъднина върви,
с книжовността, таз сила нова, съдбините си ти поднови!
Върви към мощната Просвета! В световните борби върви,
от длъжност неизменно воден - и Бог ще те благослови!
Напред! Науката е слънце, което във душите грей!
Напред! Народността не пада там, дето знаньето живей!
Безвестен беше ти, безславен!... О, влез в Историята веч,
духовно покори страните, които завладя със меч!..."
Тъй солунските двама братя насърчаваха дедите ни...
О, минало незабравимо, о, пресвещени старини!
България остана вярна на достославний тоз завет -
в тържествуванье и в страданье извърши подвизи безчет...
Да, родината ни години пресветли преживя, в беда
неописуема изпадна, но върши дългът се всегда!
Бе време, писмеността наша кога обходи целий мир;
за все световната просвета тя бе неизчерпаем вир;
бе и тъжовно робско време... Тогаз Балканский храбър син
навеждаше лице под гнета на отоманский властелин...
Но винаги духът народен; подпорка търсеше у вас,
о, мъдреци!... През десет века все жив остана ваший глас!
О, вий, които цяло племе извлякохте из мъртвина,
народен гений възкресихте - заспал в глубока тъмнина;
подвижници за права вярна, сеятели на правда, мир,
апостоли високославни, звезди върху Славянски мир,
бъдете преблагословени, о вий, Методий и Кирил,
отци на българското знанье, творци на наший говор мил!
Нека името ви да живее във всенародната любов,
речта ви мощна нек се помни в Славянството во век веков!

# data[].attributes.headline
Лудвиг ван БЕТХОВЕН (1770–1827)

# data[].attributes.subject
Лудвиг ван БЕТХОВЕН (1770–1827)

# data[].attributes.body
Гениалният композитор Бетховен е един от най-великите творци на човешката култура.

# data[].attributes.headline
Как „Одата на радостта” се превръща в химн на Европа?

# data[].attributes.subject
Как „Одата на радостта” се превръща в химн на Европа?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ТЕЛЕВИЗИЯ ЕВРОПА

# data[].attributes.attachment_link.title
Как „Одата на радостта” се превръща в химн на Европа?

# data[].attributes.headline
Лудвиг ван Бетховен

# data[].attributes.subject
Лудвиг ван Бетховен

# data[].attributes.body
Симфония №9

# data[].attributes.attachment_link.title
Ludwig van Beethoven: Ode an die Freude/Ode to Joy 1

# data[].attributes.headline
Пробвай да изпеш

# data[].attributes.subject
Пробвай да изпеш

# data[].attributes.body
ОДА НА РАДОСТТА

# data[].attributes.attachment_link.title
"Ода на радостта"- Химна на Европа

# data[].attributes.headline
Ода на радостта

# data[].attributes.subject
Ода на радостта

# data[].attributes.body
е  създадена през 1785 г. от немския поет, драматург и историк Фридрих Шилер.
Одата на радостта  прославя братството и разбирателството на цялото човечество.
Одата е музикалната композиция на Лудвиг ван Бетовен във финалното Presto на неговата „Девета симфония“.
През 1972 г. композицията на Бетовен е избрана за Европейски химн от Съвета на Европа, а през 1985 г. - и от тогавашната Европейска общност.

# data[].attributes.headline
Химн на Европа

# data[].attributes.subject
Химн на Европа

# data[].attributes.body
ОДА НА РАДОСТТА

Оригинален текст:
Фридрих Шилер
Превод:
Асен Разцветников

Радост - ти дете на Рая,
ти, божествен ясен плам!
Ний пристъпваме в омая,
о, богиньо, в твоя храм.
Твоя светъл чар споява
туй, що светски нрав дели,
братя всички люде стават,
щом с крила повееш ти.

Прегърнете днес, о, люде,
целий свят вий със любов!
Братя, звездния покров
крие Бог - там Бог е буден:
Кой чела ви свежда, люде?
Чувате ли божи зов?
Там над звездния покров,
Над звездите, Бог е буден!

Който е честит да има
благ приятел в тежък час,
кой владей жена любима,
с нас да пей - да пее с нас
тоз, що „своя“ назовал би
тук една душа макар!
Който - не: със тихи жалби
да напусне тоз олтар!
Гръд природата разтваря,
радост всичко живо пий -
тичат зли, добри, в превара,
в розовите ѝ следи.
Тя за нас целувки има,
благ другар и гроздов сок,
сласт - за червея незрими,
а за ангелите - Бог.

Бодро, както в небесата,
се понася звездний рой,
както млад юнак - във бой,
в своя път летете, братя!
а за ангелите - Бог.
Бодро, както в небесата,
се понася звездний рой,
както млад юнак - във бой,
в своя път летете, братя!
Прегърнете днес, о люде,
целий свят вий със любов!
Братя, звездния покров
крие Бог - там Бог е буден:
Кой чела ви свежда, люде?
Чувате ли божи зов?
Там над звездния покров,
Над звездите, Бог е буден!

# data[].attributes.headline
В кои случаи е разрешено и в кои случаи е забранено използването на химна

# data[].attributes.subject
В кои случаи е разрешено и в кои случаи е забранено използването на химна

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Химн на Република България

Текст на химна

Химнът на Република България е национален символ и елемент от националното самосъзнание на българските граждани.Химн на Република България е песента „Мила родино".

Запис на официалните варианти на химна на Република България ще се предоставят безплатно в портала за институционална идентичност.

Горда Стара планина,
до ней Дунава синей,
слънце Тракия огрява,
над Пирина пламеней.

Припев:

Мила Родино,
ти си земен рай,
твойта хубост, твойта прелест,
ах, те нямат край!

Пълен и съкратен вариант

Пълният вариант на химна с текст и музика на песента „Мила Родино" е куплетът, изпълнен веднъж, а припевът - два пъти.

Съкратеният вокален вариант на националния химн е куплетът и припевът, изпълнени веднъж.

Изпълнители

Официалната версия на химна на Република България в инструментален вариант за духов оркестър се изпълнява от Гвардейски представителен духов оркестър към Националната гвардейска част.

Официалната версия на химна на Република България в инструментален вариант от симфоничен оркестър се изпълнява от Симфоничния оркестър на БНР.

Официалната версия на химна на Република България във вокален вариант се изпълнява от Смесения хор на БНР.

При церемонии на открито се изпълнява инструменталната версия на националния химн за духов оркестър.

При церемонии на закрито се изпълнява инструменталната или вокална версия за симфоничен оркестър

Химнът на Република България не може да се използва в реклама, с изключение на предприети от органи на държавната власт национални кампании.

Химнът на Република България не може да се използва като част от друга мелодия или песен, да се изпълнява в ремиксирани варианти, с текст, различен от законово установения, посредством музикални инструменти, които създават хумористично звучене, с паузи, прекъсвания или удължавания на тоновете, които променят оригиналното звучене.

Пълният вариант на химна на Република България задължително се изпълнява при:

честване на националния празник на Република България - 3 март;

на официални празници, при честване на исторически събития и личности;

церемонии по издигане на знамето на Република България;

държавни и официални посещения;

церемонии по поднасяне на венец на паметника на Незнания войн;

дипломатически церемонии;

военни ритуали;

други официални събития с национално значение;

по инициатива на органите на държавната власт;

местни чествания с решение на Общинския съвет.

Съкратеният вариант на химна на Република България може да се изпълнява:

по повод на културни и спортни събития;

по повод откриването на учебната година.

Освен в изброените случаи, химнът на Република България може да се използва от всеки, при спазване на изискванията на закона.

Химнът на Република България може да се изпълнява само веднъж на ден, в рамките на една и съща церемония.

# data[].attributes.attachment_link.description
Химн на Република България Текст на химна Химнът на Република България е национален символ и елемент от националното самосъзнание на българските граждани.Химн на Република България е песента „Мила родино". Запис на официалните варианти на химна на Република България ще се предоставят безплатно в портала за институционална идентичност.

# data[].attributes.headline
Историята на българския национален химн

# data[].attributes.subject
Историята на българския национален химн

# data[].attributes.body
Можеш да чуеш всички песни, които са били определяни за национален химн преди 1964 година, както и да прочетеш за авторите им.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Архивен фонд на БНР

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Химните като символ на държавността се появяват най-късно, далеч след знамето и герба. Първите опити у нас да бъде написан национален химн датират непосредствено след Освобождението. „Шуми Марица" се налага като такъв по силата на историческите обстоятелства, а не с държавна институционална санкция. Първообразът на песента се появява след Сръбско-турската война от 1876 г., а неин автор е българският учител, поет и революционер Никола Живков (1847 - 1910).

Той е доброволец във войната в състава на Руско-българската бригада, командвана от ген. Михаил Черняев. Текстът се ражда от разказите на очевидци за кървавото потушаване на Априлското въстание и спомена за руския генерал. Мелодията, твърдят изследователи, е на германската песен „Когато войниците маршируват през града", донесена около 1850-а в Шумен от унгарския капелмайстор Шафран. Скоро песента получава и бойно кръщение с опълченците от Първа и Трета опълченска дружина в тежките боеве при Стара Загора през Руско-турската освободителна война (1877 -1878). Разказват, че в най-критичните мигове по време на ожесточените боеве на Шипка на 9, 10, 11 август 1877 г. командирът на III опълченска дружина майор Чиляев запява „Шуми Марица", след като казва на бойците си: „Братя, неприятелят ни обкръжи, път за отстъпление няма. Ще се държим, докато ни дойде помощ, а ако не дойде, всички ще положим кости тук за свободата на България".

Песента отново се носи над бойното поле и по време на Сръбско-българската война (1885). Скъсаните след Съединението отношения с Русия пращат в историята руския „Боже, Царя храни" и „Шуми Марица" започва да играе ролята на държавен български химн. През 1912 г. Иван Вазов преработва първоначалния текст, който и досега е сравнително неизвестен. Под звуците на марша Българската армия жъне победи и в Балканската, Междусъюзническата, Първата и Втората световна война. „Шуми Марица" е химн* до 1947 година:

https://archives.bnr.bg/wp-content/uploads/2020/03/10-Shumi-Maritsa.mp3

След референдума „Република или монархия" (1946) химнът става непригоден за новата обществено-политическа ситуация, тъй като войнствените патриотични призиви в него са в разрез с постулатите на социалистическия интернационализъм. А и носи привкус от времената на „царизма", неуместни за младата народна република. За нейните потребности Крум Пенев съчинява текста на марша „Републико наша, здравей!", а композиторът Георги Димитров пише музиката. „Републико наша, здравей!" е химн* от 1947-а до 1950 година:

http://archives.bnr.bg/wp-content/uploads/2017/08/Himn_Republiko-nasha-zdravej.mp3

През 1951 г. се утвърждава „Българийо мила, земя на герои". Текстът е написан от Елисавета Багряна, Никола Фурнаджиев и Младен Исаев. Музиката е на композиторите Георги Димитров, Георги Златев - Черкин и Светослав Обретенов. Това е химнът* на Народна република България до 1964 година:

http://archives.bnr.bg/wp-content/uploads/2017/08/Himn_Balgario-mila.mp3

Поради близостта на текста и мелодията с тези на съветския химн, поетът Георги Джагаров предлага идеята песента „Мила родино" да стане нов химн на България. Това става официално през 1964 година. Музиката и текстът са част от песента „Горда Стара Планина", която роденият в Свищов Цветан Радославов пише през 1885 година, докато пътува към бойното поле по време на Сръбско-българската война.

В комисията, която одобрява музиката и текста на „Мила родино" участва и композиторът Петко Стайнов. Той разкритикува утвърждаването на песента за химн, тъй като според него мелодията е еврейска, което води до неговото отстраняване от комисията. Добри Христов защитава химна, заявявайки, че мелодии и на други песни са взаимствани от чужди, но въпреки това са част от българската музикална съкровищница. С указ на Президиума на Народното събрание от 8 септември 1964 година химнът е утвърден, а за първи път е изпълнен на тържествата за официалния празник - 9 септември.

На поетите Георги Джагаров и Димитър Методиев е възложено да включат в текста куплети за ръководната роля на БКП и братската дружба с великия Съветски съюз. Направена е и допълнителна хармонизация от композиторите Филип Кутев и Александър Райчев. Така до 1990 година химнът* „Мила родино" звучи в този вариант:

http://archives.bnr.bg/wp-content/uploads/2017/08/Himn_Mila-Rodina.mp3

След 10 ноември 1989 година по време на дебатите по новата конституция се дават множество предложения за нов химн. Предложено е връщане на „Шуми Марица" или „Върви народе възродени", но „Мила Родино" все пак е запазен, като от него отпадат последните два куплета.
Химн на Република България
Горда Стара планина,
до ней Дунава синей,
слънце Тракия огрява,
над Пирина пламеней.

Припев:
Мила Родино, ти си земен рай,
твойта хубост, твойта прелест,
ах, те нямат край.
*„Шуми Марица" звучи в изпълнение на Смесен хор и Симфоничен оркестър на БНР, дир. Методи Матакиев. Химните „Републико наша, здравей", „Българийо мила, земя на герои" и „Мила родино" са в изпълнение на БХК „Светослав Обретенов" и Държавния радиооркестър. По тази публикация работи Меглена Димитрова

# data[].attributes.attachment_link.title
Историята на българския национален химн - Архивен фонд на БНР

# data[].attributes.attachment_link.description
Химните като символ на държавността се появяват най-късно, далеч след знамето и герба. Първите опити у нас да бъде написан национален химн датират непосредствено след Освобождението. „Шуми Марица" се налага като такъв по силата на историческите обстоятелства, а не с държавна институционална санкция. Първообразът на песента се появява след Сръбско-турската война от 1876 г., а неин ...

# data[].attributes.headline
Цветан Радославов Хаджи-Денков

# data[].attributes.subject
Цветан Радославов Хаджи-Денков

# data[].attributes.body
е български психолог и автор на съвременния химн на Република България  - "Горда Стара планина". Роден е в град Свищов през 1863 г.

През 1885 г., по пътя към бойното поле на Сръбско-Българската война, в която той участва като доброволец, той композира песента "Горда Стара планина", която по-късно през 1905 г. е обработена от композитора Добри Христов, а през 1964 г. се превръща в химн на България. Смята се, че за написване на мелодията Радославов използва известното в родния му край Свищовско хоро. През 1895 песента му е отпечатана в учебник по музика на Карел Махан.

Текстът на песента е променян нееднократно. Последните промени датират от 1990 г., а след приемането на първата демократична Конституция на страната, песента "Мила Родино" е отново утвърдена като национален химн на Република България.

Освен създател на българския химн, Цветан Радославов е и блестящ учен. Той е един от тримата българи, които са защитили доктората си при бащата на съвременната научна психология – Вилхелм Вунт. Той отхвърля всички покани за преподавателска кариера във Виена, Лайпциг и Прага и се завръща в родината си, където допринася за съграждането на съвременна България, като учи младите българи на западни и древни езици, психология, етика и логика. Цветан Радославов умира през 1931 г в София.

# data[].attributes.body
е тържествена песен, посветена на личност или събитие с национално или международно значение.

# data[].attributes.headline
Химн на Република България

# data[].attributes.subject
Химн на Република България

# data[].attributes.body
Националният химн, заедно с герба и знамето са символи на държавата.
Химнът на Република България е Мила Родино, приет през 1964 година.

# data[].attributes.attachment_link.title
ХИМН НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ