# data[].attributes.body
Ø  Lav en beskrivelse af borgeren i forhold til den aktuelle kost og aktivitetsniveau (motion), dvs I skal komme ind på borgerens vægt og højde og observationer i forbindelse med at han/hun er småtspisende. Beskriv også hvad spiser borgeren nu samt tidligere kostvaner, årsager til at han/hun nu er blevet småtspisende (i digter). Hvilke fysiske aktiviteter har borgeren (planlagte/hverdagslivsaktiviteter)

# data[].attributes.body
Indtænkt de officielle kostråd og vis at I har anvendt dem i forhold til jeres borger.

# data[].attributes.body
Ø  Beskriv energisammensætningen i den kost jeres borger får sammenlignet med den energisammensætning i den kost en voksen normal bør spise, hvad er de væsentligst forskelle

# data[].attributes.body
Hvad kan SSA gøre i forhold til borgerens aktivitetsniveau – forslag til aktiviteter – hvad er sundhedsstyrelsens anbefalinger

# data[].attributes.body
GF 2 bog kapitel 13, kost og motion

# data[].attributes.body
Powerpoint

# data[].attributes.body
Dette kunne være et forslag til morgenmad, en småtspisende borger kan få. Man kunne også tilbyde dem æg og varm kakao. Her får borgeren lidt protein gennem pålæggen. Lidt protein fra yoghurten.

# data[].attributes.body
Frokosten for en småtspisende kunne se sådan ud. Her kan borgeren få nogle kulhydrater gennem rugbrødet. Noget protein fra pålæggen og med en god smørelse af smør på rugbrødet noget fedt.

# data[].attributes.body
Aftensmaden kunne byde på det her. Her kan borgeren få nogle flere kulhydrater gennem grønsagerne, men man skal også passe på, at den småtspisende ikke får for mange kulhydrater. Fedt fra smør i kartoffelmosen og her kunne man også tilføje noget sovs.

# data[].attributes.body
Fedt kan deles op i to grupper, mættede og umættede.
Mættede fedt findes i animalske madvarer fx smør, ost, mælk og kød.
Umættede fedt findes i vegetabilske fedtstoffer fx olivenolie, nødder, avokado og fisk.
Noget af det umættede fedt essentiel for os (livsvigtig for os), og vi skal have det gennem kosten da vores krop ikke selv kan danne det.
Det anbefales at en 1/3 af vores daglig fedtindtag er mættede fedt. For meget mættede fedt kan øge risikoen for hjerte-kar-sygdomme.
Fedt bruges til at opbygning af celler, opbygning af hormoner, holde på kropsvarmen, optage de fedtopløslige vitaminer og i vores nervesystem hvor nervecellerne er pakket ind i et fedtlag.
Men fedt er også det næringstof der indeholder mest energi.
Thyra vil have godt af at få de sunde fedt der ligger nederst i fedtpyramiden.

# data[].attributes.body
Protein er opbygget af aminosyrer og der finde 20 forskellige, 9 af dem er essentiel (livsvigtige for os) som vi skal have gennem kosten.
Der findes kun en slags protein, men det kommer fra to forskellige typer madvarer.
Animalske produkter (dyr) protein er bedre end vegetabilske produkter (planter), da man er sikker på at få alle de aminosyrer som man har brug for gennem animalske produkter.
Vores krop optager ikke vegetabilske produkter lige så godt som animalske produkter, derfor skal vegetar sætte sig ind i, hvilke vegetabilske produkter personen skal spise for at få dækket sit protein behov.
Protein er vigtig hvis man stadig vokser eller har fx en kronisk sygdom, sår eller knoglebrud.
Thyra vil have godt af at få de madevarer der indeholde højt protein indhold.

# data[].attributes.body
Kulhydrater i kroppen bruges til at danne energi. Den første energi vi bruger når vi bevæger os er lavet af kulhydrater.
En særlig funktion kulhydrater har er at det er den eneste energikilde vores hjerne kan bruge.
Hvis man spiser flere kulhydrater end vi forbrænder, omdannes de til fedt.
Der findes tre slags kulhydrater:
De simple kulhydrater er fx brød og pasta. Det nedbrydes hurtigt i vores fordøjelsesystem og optages i blodet. Det giver svingende blodsukker som ikke er sundt.
De sammensatte kulhydrater er fx fuldkornsmel, grahamsmel og rugmel. De sammensatte kulhydrater er længer tid om at blive nedbrudt i fordøjelsesystem. De er derfor med til at give et stabilt blodsukker.
Kostfibre bidrager kun med en mindre energi, holder maven i gang og er med til at give os en mæthedsfølelse. Kostfibre er ufordøjelig kulhydrater, som findes i fx rugbrød, fuldkornsprodukter og grove grønsager (Blomkål, knoldselleri og gulerødder)
Thyra vil have godt af de kulhydrater der giver et stabilt blodsukker.

# data[].attributes.body
Mange af de processer der forgår i vores celler holde igang af vitaminer. Vi får vitaminer gennem mange fødevarer, men særligt frugt og grønt.
Vitaminer opdele i to grupper, de vandopløselig og de fedt opløselig.
B- og C-vitaminer er vandopløselige vitaminer der optages i kroppen sammen med vand. Får vi for mange af disse vitaminer, skylles de ud med vores urin.
A, D, E og K er fedtopløselige vitaminer, som har brug for fedt for at blive optage i kroppen. Ved meget store mængder kan der ske en ophobning af dem som kan fører til forgiftning.
Hvis man spiser varieret kan man få dækket sit vitaminbehov og kan undgå at tage vitaminpiller.

# data[].attributes.body
Jod, jern, kalcium, fosfor, kalium, magnesium, zink og selen, er eksempler på mineraler.
Mineraler har mange funktioner i kroppen som fx til vores knogler og tænder der indeholder kalcium og fosfor, i blodet findes jern som sørger for at ilten transpoteres rundt i kroppen og natrium og kalium arbejder sammen for at sikre at vores nervesystem funger ordentlig.
Mineraler findes i mange fødevarer fx kød og grønsager.
Gennem varieret kost vil behovet blive dækket.

# data[].attributes.body
- Vi har helt grundlæggende vores fysiske behov for næring.

# data[].attributes.body
Det handler om de næringsstoffer og den proces, der sker, når nærings stofferne optages og bruges i kroppen. derfor hænger ernæring sammen med kosten, dvs. maden vi spiser og fordøjelsen.

# data[].attributes.body
Energibehovet falder med tiden, når man bliver ældre. Ældre får mindre muskel- og knoglemasse, med tiden og har derfor behov for mad som hos yngre mennesker. Når man bliver ældre får man mere fedtmasse og mindre væskeindhold i kroppen og tarmperstiltakken nedsættes som giver større risiko for forstoppelse.

Generelt: Spise fiberrig kost – 75 g kostfibre om dagen

Behovet for vitaminer og mineraler ændres ikke

Anbefalinger for ældre er de officielle kostråd – med et supplement

Der skal være ekstra fokus på protein, vitaminer og energiindhold

# data[].attributes.body
Thyra vejer 66 kilo og er 160 høj
56 kg / 1,6x1,6 = 56 kg /2,56 = 21,9
Hun er normalvægt.

# data[].attributes.body
56 kg x 1000 = 5.600 kJ
5.600 kJ x 1,5 = 8.400Kj
Thyras energibehov ligger på 8.400kj

# data[].attributes.body
- Når vi spiser dækker det også over vores tryghedsbehov. Hvis man er ked af det eller urolig, kan det for nogle give tryghed at "trøstespise". Det giver tryghed og glæde at spise.

# data[].attributes.body
https://xn--kosthndbogen-xcb.dk/content/kost-til-%C3%A6ldre-i-prim%C3%A6rsektor

# data[].attributes.body
Vi får dækket vores sociale behov, når vi mødes familie og venner, samles om et måltid og hygger sig med at spise sammen.

# data[].attributes.body
- Vi kan få opfyldt vores ego behov, når vi laver mad og viser hvad vi kan præstere, og bliver anerkendt for det.

# data[].attributes.body
- Nå vi prøver noget nyt, udfordrere os selv og andre, med vores madlavning, får man opfyldt selvrealiseringsbehovet.

# data[].attributes.headline
Energisammensætningen hos ældre kontra unge mennesker

# data[].attributes.subject
Energisammensætningen hos ældre kontra unge mennesker

# data[].attributes.body
Mange ældre mister appetitten med alderen, så derfor skal man sørger for at lave en god energisammensætning af dagen(indebære indtag af mad, søvn og aktivitetsniveau). Man kan ikke sammen ligne de forskellige ældre, nogle laver meget mens andre laver lidt. Men dette ændre ikke på, vor vigtigt det er alle har det godt og har nok energi i løbet af dagen.

Ældre: Mange ældre har meget brug for ekstra proteiner (proteindrik), da de har meget svært ved at optage det. Dette resultere i, man er nødt til at have en meget energirig kost, så de kan opretholde deres aktivitetsniveau og danne byggesten.
Friske voksne: Hvis man som et voksent mennesker,  spiste på den måde de ældre gør, vil mange nok opleve, de begynder at tage på. det vil de gøre fordi, de danner nok byggesten mm. i forvejen.
Hvis man dyrker meget fitness, oplever man også de taget mange ekstra tilskud af proteiner for at opbygge muskler. Men man skal vide, hvor meget man forbrænder, så man ikke spiser mere end man forbrænder.

# data[].attributes.body
0,2 kJ x 60 min x 56 kg = 672 kJ
Da Thyra er gangbesværet og derfor ikke laver så meget, så derfor går hun ca 1 time om dagen så thyra forbrænder 672 kj.

# data[].attributes.body
En SSA skal observere
-  Ved thyra, om hendes gangbesvær bliver værre
-  samt om hendes hukommelse bliver slemmer end den er.
- En SSA skal også observere om hun husker at tage sine piller og spiser mad.
- Man skal også observere om demens medføre andre sygedomme.

# data[].attributes.body
1) Spis varieret, ikke for meget og vær fysisk aktiv.

2) Spis frugt og en masse grøntsager.

3)  Spis mere fisk.

4)  Vælg fuldkorn.

5) Vælg magert kød og kødpålæg.

6)  Spis mindre mættet fedt.

7) Vælg magre mejeriprodukter.

8) Drik vand.

9) Spis mindre sukker.

10) Spis mad med mindre salt.

# data[].attributes.body
Thyra: er 99 år gammel og bor på plejehjem, beliggende i Vollsmose.

Thyra har i alt født tre børn hvoraf den ene døde af en kræftsvulst i ryggen da barnet var 5 år. Thyra`s mand fik Alzheimer og døde i 2010.

Dog har Thyra en positiv indstilling til livet og hun mener også at det er derfor hun er blevet så gammel. Der er gang i Thyra da hun er en tidligere elitegymnast og delingsfører, hun kørte også motorcykel med sin mand, og desuden har hun også for nyligt prøvet sit første faldskærmsudspring.

Dog har Thyra oplevet at hun har sværere ved at komme op og gå og har ikke energien til at stå op i længere perioder.

# data[].attributes.body
Thyra har før i tiden været meget aktiv, men grunden en forværing i hendes demens har hun svært ved at huske hvad der er sjovt mere.

Normalt er Thyra en glad og smilende dame, men på det seneste kommer hun næsten ikke ud mere og ser helt trist og ked af det ud. Man har så derfor været nødt til at hjælpe hende igang, så hun bibeholder sine funktioner.
Der er også blevet observeret Thyra er begyndt at blive mere småtspisende, så der er blevet lavet en mere striks kostplan til hende, så hun får alle de byggesten osv. hun har brug for.

# data[].attributes.body
En spiseven besøger borgeren en gang om ugen, hvor de hjælpes ad med borddækning, anretning af mad, oprydning og opvask, og så selvfølgelig spisning og samvær.
Det kan også være at den borgeren og spisevennen mødes på en cafe en gang om ugen, hvor man snakker og hygger.

# data[].attributes.body
Hvis en borger ikke er i stand til at lave mad selv, skal kommunen tilbyde en madserviceordning. Man kan fx afhente maden, spise maden ved leverandøren eller på plejecenter.

# data[].attributes.body
Det kan være en god ide at samarbejde med en diætist, for at være sikker på at borgeren for den rette kost.
Det kan både være hvis borgeren er undervægtig, overvægtig eller har en sygdom, fx diabetes.

I Thyras tilfælde ville være en god ide at samarbejde med en diætist, da hun er småtspisende, og man derfor skal være sikker på at hun for nok proteiner, vitaminer osv.

# data[].attributes.body
Ikke kun fordi Thyra ikke er så aktiv mere, er hun også blevet ramt af en ordenligt omgangsyge. Dette har gjort opgaven for personalet lidt mere vanskelig, for uanset hvilket mad de giver hende bliver det ikke i maven på hende. Men efter noget tid får de ro på hendes mave, og hun kan begynde at spise lidt, men det bliver ikke mere end "kun lidt". Så hun er hun blevet meget småtspisende. Og man er blevet nødt til at ligge kostplaner for hende, så hun får nok ernæring og byggesten i løbet af en dag.

# data[].attributes.body
Brogerskabelon

# data[].attributes.body
- Hvis thyra bliver mere gangbesværet eller bliver mere demens skal en SSA snakkede med kollega og famile om den bedste måde at håndtere det her.

# data[].attributes.headline
Hvad kan Saa gøre ift aktivitetsniveau. 

# data[].attributes.subject
Hvad kan Saa gøre ift aktivitetsniveau. 

# data[].attributes.body
Det er en vigtig opgave for Saa og sørger for at holde Thyra aktiv. Det er vigtigt hun får brugt sin krop, det er vigtigt at hun selv går små distancer så vidt muligt. Udover det er det vigtigt at hun selv er motiveret for at skulle lave aktiviteter.

# data[].attributes.body
Udover at det er godt at Thyra lever efter de 10 officelle kostråd, er det et godt eksempel som der er lavet på måltiderne.

I og med Thyra er småspisende er det en god ide og kigge på kostråd nummer 5 og 7 da det ville være en fordel hvis Thyra får noget kød og mejeriproudukter som er fedtholdige.

# data[].attributes.body
https://www.aeldresagen.dk/lokalafdelinger/ribe/aktuelt/spisevenner

# data[].attributes.body
Hvis en borger ikke har funktionsnedsættelse, kan borgeren deltage i mange ting når det kommer til mad.
Borgeren kan gå med SSA/SSH på indkøb, så borgeren kan være med til at vælge de forskellige ting og så borgeren føler at personen køber ind til sig selv.
Borgeren kan være med i køkkenet fx stå at rører rundt i en gryde, eller vaske nogen af madvarene. Så borgerne kan føle at personen selv laver sin mad og måske får mere lyst til at spise det. Men også de dufte der er under madlavningen kan være med til at øge appetiten.
Ved at borgeren selv kan anrette sine egen mad, kan borgeren selv vælge hvor på tallerken tingene skal ligge. Det kan gøre at borgeren får mere lyst til at spise maden.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at have nogle forskellige aktiviteter at tilbyde Thyra.
Det er vigtigt at holde fast i hun skal gøre de ting hun selv kan så vidt mulig.
Her kan man tænke den rehabiliterende tilgang ind i hendes hverdag. For Thyra ville det være godt hvis hun bibeholder evnerne til så mange ting som muligt, ift. ADL, P-ADL og I-ADL

# data[].attributes.body
Personalet har lavet en plan for dagene, hvor hun har nogle ting hun skal nå i løbet af dagen for at bibeholde sine funktioner. Hun skal b.la. have mad med masser af næring, så hun har kræfter til at være aktiv. Nogle er aktiviteterne, er en form for gymnastik fælles med nogle andre, gåture også er der en fælles aktivitet for alle dem der vil på hele plejehjemmet. Personalet gør deres bedste, for at holde Thyras hverdag igang. Man kan også have nogle dage, hvor hun er med i køkkenet så hun får støtten omkring at lave mad og kan se hvad mad er, så hun måske får lysten til at spise det tilbage.

# data[].attributes.body
Ifølge Sundhedsstyrelsens anbefaling skal folk over 65 mindst have en halv times fysisk aktivitet.