# data[].attributes.body
Hvad er Trosbekendelsen (al-shahada)?

Trosbekendelsen (al-shahada) er den centrale erklæring i islam:

"Der er ingen gud uden Gud (Allah), og Muhammed er Hans sendebud". Den er islams første og vigtigste af de fem søjler, der bekræfter troen på Allahs enhed (tawhid) og Muhammeds status som den sidste profet. Den bruges ved konvertering, i bønner, og som en grundlæggende trosbekendelse for alle muslimer.

Trosbekendelsen lyder sådan.

"Jeg bekender, at der ikke er en anden gud end Allah, og jeg bekender, at Muhammed er Allahs profet."

Det rituelle plan:

På det rituelle plan er Al-shahada den handling, hvor en muslim udtaler trosbekendelsen.

"der er ingen gud undtagen Gud (Allah), og Muhammed er Guds sendebud"

Trosbekendelsen siges: Højt og bevidst, fx når man bliver muslim.

På det mytiske plan udtrykker trosbekendelsen islams grundlæggende tro:

Tawhid: troen på guds enhed (en gud)

Troen på Muhammed som Guds sidste profet

- Shahadaen bygger på den islamske fortælling om:

- Guds åbenbaring til profeterne

- Koranen åbenbaring til Muhammed

# data[].attributes.body
Eid ul-Fitr er en af de vigtigste islamiske højtider og markerer afslutningen på fastemåneden Ramadan. Højtiden fejres som en glædesdag, hvor fasten ophører, og hvor fællesskab, omsorg og taknemmelighed er i centrum. Eid ul-Fitr har både stor religiøs betydning og en stærk social funktion, da den samler familie, venner og lokalsamfund.

1. Det rituelle plan
Fejringen begynder med en særlig fælles Eid-bøn i moskeen. Inden bønnen skal den obligatoriske almisse, zakat al-fitr, gives, så også fattige kan deltage i fejringen. Muslimer klæder sig ofte i pænt tøj, besøger hinanden, spiser festmåltider og giver gaver, især til børn.

2. Det mytiske plan
Eid ul-Fitr knytter sig til afslutningen på Ramadan, som er en måned med faste, bøn og selvdisciplin. Fasten ses som en måde at komme tættere på Gud på og vise lydighed. Eid symboliserer Guds tilgivelse og belønning efter en periode med fromhed og selvkontrol.

3. Virkningens plan
Ritualet har til formål at styrke både den religiøse og sociale fællesskabsfølelse. Zakat al-fitr fremmer social ansvarlighed og hjælper de trængende, mens selve fejringen skaber glæde, forsoning og en følelse af ny begyndelse. Eid ul-Fitr efterlader de troende med en oplevelse af samhørighed og åndelig fornyelse.

# data[].attributes.body
Bønnen er en af islams søjler og udføres fem gange dagligt, morgen, middag, eftermiddag, aften, og nat. Før bønnen udfører den troende ritual renselse (wudu) for at være både fysisk og åndeligt ren. Bønnen udføres ved at vende sig mod mekka og består af faste bevægelser, såsom, stående, bøjning og knælende stilling, kombineret med recitation af Koranen.

1. det rituelle, bønnen udføres 5 gange, den troende udfører rituel renselse (wudu), vender sig mod mekka og følger en række bevægelser samt koran recitering.

2. det mytiske, bønnen bygger på åbenbaringen til muhammed og forestillingen om, at gud har påbudt mennesket at bede. Bønnen forbindes med profetens natrejse (Isra wa Miraj) hvor de fem daglige bønner blev fastlagt.

3. Virkningens plan, formålet er at skabe kontakt med gud og vise styrke til troen. Bønne. virker rensende, disciplinerende og skaber fælleskab blandt muslimer

# data[].attributes.body
Eid al Adha er den islamiske eid-fest, der fejrer profeten Ibrahims villighed til at ofre sin førstefødte søn Ishmael, efter han fik en åbenbaring fra gud. Festen varer i 3 dage, hvor familier ofre mad som et symbol på ofringen, i år fejres det fra m aftenen tirsdag den 26 maj 2026 – lørdag den 30 maj 2026

Højtiden symboliserer tro, lydighed og næstekærlighed. Den fejres med fælles bøn, samvær med familie og ved at dele mad og gaver

# data[].attributes.body
Hvad er Hajj?

Hajj findes sted en gang om året i den islamiske måned Dhu al hijjah som er den sidste måned

muslimer over hele verden deltager samtidigt for at udfører de samme ritualer som udtryk på tro, ydmughed og fællesskab

Hvorfor er Hajj vigtigt for muslimer?

det styrker forbindelsen til gud

den symbolisere ligheden mellem alle fordi alle har det samme simpelt tøj på

det mindes om profeten Ibrahim (Abraham) og hans families lydighed for gud

det ses også som en mulighed for åndelig renselse og tilgivelse

centrale ritualer man skal under Hajj

Folk som kommer på den her pilgrims rejse skal komme iført i simpelt tøj

man skal også gå 7 gange rundt om Kaabaen

derefter skal man gå mellem bakkerne Safa og Marwa

også skal man lave bøn og refleksion på arafat som er et bjerg

også er der en form for stening af djævlen hvor man kaster sten på en væg som er en symbolsk afvisning af ondskab

til sidst er der en offerfest som hedder Eid al Adha som mindes om Ibrahims villighed til at ofre sin søn

forskel på Hajj og Umrah

Hajj kun på bestemte dage som gør det Obligatorisk

Umrah er en mindre valfart og frivilligt som kan udføres året rundt

Hajj som overgangs ritual er som at mennesket oplever overgangen fra at være i en almindelig tilstand, til at fornyet og bedre tilstand.

# data[].attributes.body
Videoklip:

Wudu (Islamic Washing Before Prayer): https://www.youtube.com/watch?v=aO2ARpY9_rI

Bønnen: Prayer guide with Rami: https://www.youtube.com/watch?v=7FVCVAQRWbk

Ramadan (DR Ultra/Youtube): Må ikke spise under under..: https://www.youtube.com/watch?v=eq6Nasp6494

Eid-fest i Vollsmose: (DR Mediebibloteket):

https://www.dr.dk/dr-laer/mediebiblioteket/eid-fest-i-vollsmose

# data[].attributes.attachment_caption
Hvad er Almissen? Almissen er en religiøs pligt og betyder renselse eller velgørenhed. Det går ud på at 2,5 procent af ens penge går til dem der er trangene og har brug for ekstra økonomisk hjælp 

# data[].attributes.body
Fra daggry til solnedgang, sympati for folk der ikke har noget, man må ikke bande, må man ikke spise, drikke (inkl. vand), ryge eller have sex.

Der spises måltider før solopgang suhoor og efter solnedgang Iftar

Det afholde den 9 måned i deres sol-kalender og derfor er der forskel 10-12 dage hvert år. Ramadanen flytter sig hvert år, da den følger den islamiske månekalender, der er kortere end den gregorianske kalender. Fastedagene kan være meget lange om sommeren, op til 19 timer i Danmark.

Ramadanen er også en tid for øget bøn, velgørenhed og reflektion.

Det måltid der sker efter solnedgangen er den tid til at bruge med familie og venner

Dem der er fritaget Børn (før puberteten), Syge og ældre, der risikerer deres helbred, Gravide, ammende kvinder, Rejsende, Kvinder under menstruation.

Man skal normalt faste et antal dage, der svarer til de missede dage, når man bliver rask eller vender hjem. Kronisk syge kan i stedet betale en kompensation (fidyah) i form af mad til fattig

Ramadanen afsluttes med festen Eid Al-Fitr hvor der gives almisser (zakat al-Fitr) til de fattige, og der fejres med familie og venner.

I 2025 regnes det med at Ramadan kan begynde mellem den 28. februar og 1. marts, afhængigt af månens synlighed. Ramadan varer i 29 eller 30 dage og slutter omkring den 30

Virkning:

man har sympati for alle dem der ikke har lige så meget som en selv, Dybt spirituel, centreret om at komme tættere på Allah gennem faste i dagtimerne, hvilket skaber fokus på bøn, refleksion og taknemmelighed, og styrker fælleskabet, medmenneskelighed og velgørenhed