# data[].attributes.body
Vores blodkredsløb består af et lille kredsløb (lungekredsløb) og et stort kredsløb (legemskredsløb).

Vi trækker vejret og får derved O2 ind gennem næse og mund (jf. beskrivelse af "De øvre luftveje") og ned i lungerne (jf. "De nedre luftveje"). Ilten går over i blodet via lungekapillærnettet/hårkarnettet (de tyndeste blodkar), videre ud i lungevenerne, som sender blodet til venstre hjerteforkammer, ned i venstrehjertekammer, hvorfra det iltede blod pumpes op i aorta, videre ud i kroppens arterier, som bliver finere og finere, indtil blodet når ud i kroppens kapillærer/hårkarnet, hvor cellerne forsynes med ilt og samtidig afgiver affaldsproduktet CO2. Det afiltede, CO2-fyldte blod transporteres via kroppens vener til hjertets højre forkammer, ned i højre hjertekammer, som pumper blodet ud i lungearterierne, så det afiltede blod ender i lungekapillærerne, og CO2 bliver transporteret via alveoler, bronkioler og bronkier og ender som vores udånding sammen med H2O.

# data[].attributes.body
* Næsen/Næsehulen
* Mundhulen/svæget
* Struben

Iltens O2 igennem kroppen
Øvre luftveje; ilten 02 kommer ind igennem vores næse som så løber videre gennem vores næsehule og ned gennem vores svælg og videre til luftrøret.

# data[].attributes.body
* Luftrøret
* Bronkier
* Bronkioler
* Lungeblærerne ( Alveole )

Iltens 02 igennem kroppen
Nedre luftveje: fra luftrøret kommer ilten ned i bronkierne som vi har to af en til højre og en til venstre lunge og derfra kommer ilten ud til bronkiolerne som forgrener sig ud til hele lungen, de ligner faktisk grene på et træ. Til sidst kommer ilten ud til lungeblærerne som også kaldes alveoler de ligner en klase vindruer og er elastiske og ligger for enden af bronkierne som udposninger og det er herfra at ilten kan gå over i vores blodbaner via kapillærnet og dermed komme over i vores celler, hvor vores celler bruger ilten til at omdanne glukose til energi.

# data[].attributes.body
Kuldioxids vej tilbage: Når vores celler så frigiver affaldsstoffet kuldioxid går det fra blodet og over i vores lungeblære alveoler og så tilbage til bronkiolerne og videre til bronkierne og der fra til struben, mundhulen og så ud af næsen eller munden.

# data[].attributes.headline
Videoen beskriver iltens vej igennem kroppen og Kuldioxidens vej tilbage

# data[].attributes.subject
Videoen beskriver iltens vej igennem kroppen og Kuldioxidens vej tilbage

# data[].attributes.body
Luftvejene:
Består af en masse fimrehår på indersiden, som er med til at forhindre mikroorganismer og andre urenheder i at komme ned til lungerne, de er med til at fange det meste og skubbe det op i munden, hvor man derefter synker det med spyttet.

Vejrtrækning:
Vi trækker været igennem snit 14 -16 gange i minuttet i hvile tilstand, men når vi er fysik aktive, har vi brug for mere ilt til blandt andet vores muskler og derfor vil vi trække vejret hurtigere når vi er fysisk aktiv.
Vores vejrtrækning sker automatisk, det er vores nervesystem der styrer det, hvis man holdet op med at trække vejret ville ens nervesystem automatiske give besked om at trække vejret og kroppen ville igen gå i gang med at trække vejret.
Vi bruger vores muskler mellem ribbenene og den store mellemgulvsmuskel til at hjælpe os med at trække vejret.

# data[].attributes.body
Man tygger maden og der tilføjes spyt, der indeholder enzymer. Her starter fordøjelsen, faktisk allerede når man dufter til maden.

# data[].attributes.body
(maven ælter maden til vælling konsistens og der tilføjes mavesaft, som er mavesyre og pepsin som er en slags enzym)

Maven har tre lag mavemuskler, hvor muskelfibrene er i forskellige retninger, for at kunne ælte maden effektivt.

# data[].attributes.headline
Indgang til tolvfingertarmen og tyndtarmen

# data[].attributes.subject
Indgang til tolvfingertarmen og tyndtarmen

# data[].attributes.body
Tolvfingertarmen er ca. 25 cm lang:
Der tilføjes galde (nedbryder og optager fedtstof) og bugspyt (består af tre enzymer: emylase, trypsin og lipose). Både protein, fedt og kulhydrat nedbrydes. Fedt der er vanskeligere at nedbryde har et længere ophold i tolvfingertarmen.

Tyndtarmen er ca. 6-8 m lang:
Tyndtarmen suger alle næringsstofferne ud i blodet.

(Leveren danner galde og opbygger nye celler. Galdeblæren opsamler galden, efter den er dannet i leveren)

# data[].attributes.body
Her sives væsken ud (næringsstofferne).
Tarmindholdet er nu nedbrudt til aminosyrer, fedtsyrer og glukose.
Tyndtarmen er typisk 6-8 meter lang. Tyndtarmens slimhinde er foldet og har nogle små trevler (villi), som indeholder  blodkar. Dette gør det lettere for næringsstofferne at komme fra tarmen og ud i blodet.  Herefter består det resterende tarmindhold kun af vand, salt og fibre. Det tager ca. 3 timer for maden at gå igennem tyndtarmen.

# data[].attributes.body
Her føres maden videre ind i tyktarmen, som er 1,5 meter lang. Det er her at tyktarmen opsuger vand, salte og enzymer og på den måde formes en blød og formet afføring og via peristaltik (bølgebevægelse) føres ud til endetarmen. Tyktarmen fungerer som depot for afførigen og det kan opholde sig i tyktarmen i op til 40 timer.

# data[].attributes.body
Afføringen er nu endt i endetarmen (depotet) og der sendes signal til hjernen, om at det nu er tid til toiletbesøg.

Der er to ringmuskler i endetarmen. Den indre kan vi ikke styre selv og den ydre kan vi styre selv og kan fx. prutte uden at der kommer afføring ud.

# data[].attributes.headline
 Endetarmen: Når afføringen kommer ned i endetarmen.

# data[].attributes.subject
 Endetarmen: Når afføringen kommer ned i endetarmen.

# data[].attributes.body
Får vi besked via nervesystemet om, at vi skal på toilettet. Hvis vi ikke går på toilettet, kan afføringen glide tilbage til tyktarmen, hvor mere væske suges

# data[].attributes.body
Gruppen har vurderet afføring til nr. 4 i Bristolskalaen for afføringstyper ( ligner en pølse/orm, smidig og blød )