# data[].attributes.body
"Täiskasvanud õppija on inimene, kes on esmase hariduse kätte saanud ja pöördunud hiljem õppimise juurde tagasi" (Haidak, n.d.).

Täiskasvanud õppija vajab paindlikku õppekorraldust, sest õppimine ei ole tema peamine tegevus ehk ta õpib töö- ja/või pereelu kõrvalt (samas, n.d.)

"Igal täiskasvanul on unikaalsed kogemused, elukäik, isiklik lugu ja vaid talle omane õppija identiteet" (Märja, Jõgi, & Lõhmus, 2021).

# data[].attributes.body
Väline ja sisemine motivatsioon
Välise alla kuuluvad pealesurutud ja tuvastatud regulatsioon ning sisemiseks nimetatakse omaksvõetud ja sisemist regulatsioon. Välimise motivatsioonis on eesmärk hinne või saavutus, süvaõppimine on teisejärguline ning keskendutakse ainuüksi sooritusele, mitte meisterlikkusele. Eesmärk on liikuda välimisest sisemise motivatsiooni poole. Et seda saavutada, peab olema täidetud 3 baasvajadust: autonoomia, kompetentsus ja kuuluvusetunne. (Leppiman, 2022)

# data[].attributes.body
Autonoomia toetamine

pakun õppijale valikuid, nt annan ülesande lahendada, aga õppija saab valida esitlemise viisi ise;

panen kokku koos õppijatega selgeks õpiväljundid ja -strateegia ja plaani kuidas nendeni jõuda - õppijad ise pakuvad lahendusi ja võimalusi;

lasen õppijatel mõelda, kuidas nad hakkaksid õpitut tulevikus rakendama;

märkan õppijate tempot - küsin neilt (kõikidele ei pruugi sama kiirus sobida).

Kompetentside toetamine

selgitan välja õppijate eelteadmised (vt kuidas aju õpib, eelteadmiste mõju);

loon õppijatele jõukohased ülesanded - ei saa olla liiga lihtne, aga samas ka liiga keeruline;

pakun võimestavat tagasisidet;

kui õppijal on küsimus, siis lasen esmalt teistel õppijatel vastata ja seejärel ise või täiendan vastust (ei ütle neile vastuseid ette, vaid mõtlevad ise);

pakun turvalist keskkonda, kus õppija julgeb ka väljendada negatiivseid arvamusi ja emotsioone.

Kuuluvusetunde toetamine

lasen õppijatel istuda ruumis gruppides;

lasen õppijatel oma kogemusi jagada (osad õppijaid võivad samastuda);

korraldan rühmatöid ja -arutelusid.

# data[].attributes.body
Kuidas välimine motivatsioon muutus sisemiseks?

ELU projekt on üks kohustuslikest üleülikooli ainetest, mis oli pandud selle kevade nominaaljaotusesse. Uue semestri alguseks olin kuulnud juba negatiivset tagasisidet. Mind veel häiris teadmatus ja segadus, mis kaasnes selle ainega. Mind motiveeris sel momendil ainult, et pean selle lõppude lõpuks ära tegema, aga ka soov nominaaljaotusest mitte kõrvale kalduda.

Sisemise motivatsiooni teke oli seotud osaliselt ka lihtsalt õnnega. Nimelt mul vedas, et mind valiti projekti juba esimeses faasis, milles tegelikult soovisin osaleda; minu grupikaaslased olid innukad ja tegutsemisaldid; ning sattus äärmiselt asjalik üliõpilasest juhendaja.

Kõik need tingimused mängisid rolli selles, et ma ei osalenud projektis sunniviisiliselt. Nautisin erinevaid tegevusi, grupis töötamist, õppisin enda kohta palju ning arendasin uusi oskusi. Pühendasin sinna aega palju rohkem kui esialgu arvasin ja seda vabatahtlikult. Mina olen siis see üks õnnelik näide.

# data[].attributes.body
Täiskasvanute õppimise toetamise põhimõtted:

"/.../ eesmärkideks on isiksuse arengu, inimese kui indiviidi enesetäiendamise püüdluste ja eneseregulatsiooni toetamine.

Andragoogilise mõjutussuhe algab kaasamisest, suhtlemisest ja dialoogist õppijate ja koolitaja kui võrdväärsete subjektide vahel.

Täiskasvanul on väljakujunenud püsiv isiksuse struktuur, hoiakus, harjumused, kohanemisstrateegiiad, väärtused ja maailmavaade." (Märja, Jõgi, & Lõhmus, 2021, 77)

Oluline on luua selline õpikeskkond, kus täiskasvanud õppija tunneks end turvaliselt, et jagada oma õppimise kogemusi ning selle läbi jõuda endas selgusele. Tähtis on julgustada neid märkama ja avama kogemusi, eesmärke püstitama ning kahtlema ja küsima. (samas, 2021)

# data[].attributes.body
Üleminekud on muutuste perioodid, mis vahelduvad stabiilsuse perioodidega. Täiskasvanu elus on oodatud ja ootamatud ülemineku tüübid. Lisame neile juurde veel ära jäänud ja märkamata üleminekud (Schlossberg, 1989; viidanud Merriam, 2005).
Kõik eelnimetatud üleminekud on seotud täiskasvanu õppimise ja enesearenguga. Et kogemusest toimuks õppimine, peab see olema piisavalt ebamugav, häiriv või väljakutsuv (pole võimalik ignoreerida) ning tuleb sellega tegeleda. (Merriam, 2005)

# data[].attributes.body
Ole andragoogina teadlik, et õppijad klassiruumis võivad olla üleminekufaasis.

loon turvalise ja väärtustava õpiruumi;

koos õppijatega selgitan välja nende õpieesmärgi(d) ning aitan neil selleni jõuda;

olen toetav ja mõistev - abistan ja juhendan;

õppimise käigus suunan õppijaid enesearengu poole - pakun rohkem võimalusi ja väljakutset, annan vihjeid;

tutvustan ja pakun võimalust reflekteerimiseks.

# data[].attributes.body
Esimesed üleminekufaasid on inimese jaoks äärmiselt kriitilised, sest nende järgi kujuneb täiskasvanu identiteet, tema väärtused ja hoiakud ning andragoogile olulise infona ka suhtumine õppimisse ja enesearengusse. Üleminekuid mõjutavad sündmused, keskkond, elukorraldus, teised inimesed. Ei saa välistada, et täiskasvanud inimene poleks võimeline ka hilisemas eas muutma, nii mõlemas suunas. Andragoogina on oluline olla sellest teadlik. Pakun, et alguse saab püüdest mõista ja siirast hoolimisest.

# data[].attributes.body
Tervitan Sind! Oled jõudnud minu andragoogi tööriistakastini.

Siit leiad õppekohtumiste käigus läbitud karakteristikuid ja teoreetilisi seisukohti, millele on lisatud põhjendus ja andragoogi töövõtted. Valikuliselt illustreerin neid oma päriselu näidetega. Lõpust leiad veel ühe näidiskoolituse kasutades neid samu meetodeid, viise ja lähenemisi.

Head avastamist!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Continue Watching on GIPHY

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover & share this TallBoyz GIF with everyone you know. GIPHY is how you search, share, discover, and create GIFs.

# data[].attributes.body
Haridusliku erivajadusega (HEV) õpilane on „õpilane, kelle eriline andekus, õpi- või käitumisraskused, terviserikked, puuded või pikema õppetööst eemalviibimine (sh välismaal viibimine või uusimmigrant) toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi kas õppesisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas (õppevahendid, õpperuumid, suhtluskeel, sh alternatiivsed kommunikatsioonid, spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogi, tugipersonal jne) või õpetaja koostatud töökavas vastava klassiga töötamiseks” (Haridus- ja Teadusministeerium, 2012).

# data[].attributes.body
Õppimine on pikaajaline protsess, milleks on vaja aega, eesmärki, toetavat tagasisidet, praktikat ja ülekordamist.
Uue asja õppimine ei ole lihtne. Ebatähtis, eriti kiiruga õpitud uus info ununeb ruttu. Uue oskuse harjutamisele kulub umbes 50-100 tundi, aga et saavutada tippekspertsuse tase tuleb pühendada selleks 8-10 aastat harjutamist. (Hattie & Yates, 2018)

# data[].attributes.body
Andragoogi tööpõli on lai ja mitmekesine. Ta ei pea ilmtingimata tegutsema koolitusfirmas koolitajana, vaid ka erinevates ettevõtetes ja asutustes personali arendajana, koolitusjuhina, õppejõuna, mentorina, jne. Andragoog pakub eelkõige tuge täiskasvanud õppijatele.

Ma ei ole töötanud koolitajana, aga toetudes oma personalialase töökogemusele, näen end tulevikus töötamas era- või avaliku sektori suurorganisatsioonis Eestis või välismaal, kus peamiseks rolliks oleks personaliarendus. Sellest tulenevalt tööriistakastis välja toodud töövõtted (aga mitte kõik) lähtuvad organisatsioonis tegutseva andragoogi vaatenurgast ning on suunatud täiskasvanud õppijate toetamisele.

# data[].attributes.body
Peter Jarvise arvates täiskasvanud õppija toob õppeprotsessi oma kogemused, mõttesüsteemid (eelteadmiste välja selgitamine ja nendega seostada uus teadmine) ja vajadused. Jarvise järgi täiskasvanud õppijad õpivad kõige efektiivsemalt, kui neid koheldakse nagu täiskasvanuid, mitte lapsi ning kui nad tunnevad end õpikeskkonnas turvaliselt. (Märja, Jõgi, & Lõhmus, 2021)

# data[].attributes.body
Kuna tööriistakasti koostamiseks ja esitlemiseks anti vabad käed, siis soovisin luua seda jätkusuutlikus keskkonnas. Padlet annab värvilisust ja selle funktsioonide avastamisrõõmu. Kavatsen jätta selle tööriistakasti omale n-ö põhjaks, mida hakkan järgmiste semestrite käigus täiendama ning miks mitte ka pärast õpinguid juba andragoogina tegutsedes. Eesmärgiks on luua isiklikuks tarbeks vahva õppeplatvorm.

# data[].attributes.body
Inimene on võimeline keskenduma 20 minutit. Ülekoormuse vältimiseks on vaja selle aja tagant pausi või muutust. Pärast seda on motiveeritud õppija võimeline keskenduma järgmised 15-20 minutit. (Hattie & Yates, 2018)

# data[].attributes.body
Eristatakse kolme liiki õpet — formaalne, mitteformaalne ja informaalne. Täiskasvanute puhul formaalne õppimine toimub täiskasvanute gümnaasiumis, kutsekoolis või kõrgkoolis, kus omandatakse tasemeharidus (diplom, sertifikaat). Mitteformaalne õpe võib toimuda mitmesugustes kohtades, näiteks erinevad koolitused, keeleõpe, hobikursused, kuid nende läbimisel ei pruugi kaasneda diplomit või sertifikaati ning juhendajaks ei pea olema professionaal.  Informaalne õpe tähendab õppimist igapäevaelu situatsioonide kaudu (vabal ajal, tööl või pere keskel), üldjuhul õppimine ei ole eesmärgistatud, vaid toimub iseenesest, näiteks raamatu lugemine, teatris käimine, youtubest videote vaatamine. (Rummo-Laes, 2009)

# data[].attributes.body
Andragoogina pean olema teadlik erinevatest õppeliikidest teadvustamaks, et õppida on võimalik igal pool.

Kuigi on võimalik õppida teadvustamata olekus, siis õppimine toimub paremini siiski teadvustatult ja eesmärgistatult.

Ettevõtted pakuvad oma töötajatele mitteformaalset õpet koolituste ja kursuste kaudu. Tööandjad peaksid võimaldama oma töötajatel osaleda elukestvas õppes ning olema paindlikumad töötavate õppijate suhtes. See toimub ainult juhul, kui organisatsioonikultuur on selles suunas liikumas. Andragoogil toimetamist kui palju.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud õppijad saavad tänu oma eelnevatele kogemustele luua seoseid omandades uut oskust või teadmist. Andragoogina lasen neil õppe käigus jagada oma kogemusi (see hõlbustab ka eel- ja väärteadmiste välja selgitamist), et juba sellel ajal toimuks seoste loomine. Sealhulgas see tekitab ka kuuluvusetunnet. Täiskasvanu tunneb end mugavamalt, kui ta viibib ruumis inimestega, kellega samastuda. Läbi lugude tekib side õpikaaslaste ja koolitajaga. Sideme tekkeks saaksin veel korraldada grupitöid, arutelusid, diskussioone, rollimänge.

# data[].attributes.body
Enesejuhitud õppimine on protsess, milles inimene võtab vastutuse, kas siis üksi või teiste abiga, oma õpivajaduste diagnoosimisel, õpieesmärkide seadmisel, inim- ja materiaalsete ressursside välja selgitamisel, sobivate õpistrateegiate valimisel ja rakendamisel ning õpitulemuste hindamisel (Knowles, 1975, 18).

# data[].attributes.body
Ennastjuhtiva õppija eelised (Little, 2003)

tulemus on efektiivsem, kui õppija on õpitavaga isiklikult seotud;

õpitul on oluline tähendus õppija tuleviku vaadetes;

motivatsiooni leidmine on lihtsam, kui õppija on ennetavalt õppimisele pühendunud.

Ennastjuhtiva õppija omadused (Beljajev & Vanari, 2005)

iseseisvus

initsiatiiv

positiivne mina-käsitlus

sisemine motivatsioon

kohanemisvõime

vastutustunne.

Kasuks tuleb

refleksiooni oskus

kriitiline mõtlemine

ajajuhtimise oskus

# data[].attributes.body
Ennastjuhtiv õppimine ei tähenda ainult iseseisvat õppimist, vaid ka õpetaja- või juhendajapoolset õpet. Siinkohal õpetaja roll on õppijat protsessis toetada, suunata ja nõu anda ning julgustada ise õppima. (Piirimets & Boltovsky, 2017)

Koolitajana pean olema valmis oma rolli muutma, et tagada õppija areng ennastjuhtivaks. Olen ise eeskujuks!

Koolitajana pean võimaldama õppijal võtta kontroll oma õppimise üle ja selle eest ka vastutada.

Koolitajana pean õppijat usaldama, et loobuda omapoolsest kontrollist.

Sean õppijaga tema õpieesmärgid, strateegia ning järgnevad tegevused.

Luban õppijal teha eksimusi ja pakun julgustust uuesti proovida.

Annan vahetut ja konstruktiivset tagasisidet.

Annan võimalus õppijal end ise hinnata.

Pakun erinevaid õppevormid nagu rühmatöid, grupiprojekte, arutlelusid, praktilisi ülesandeid.

Pakun ülesannete lahendamisel väljakutset.

# data[].attributes.body
Sarah-Jayne Blakemore (2020) järgi noorukiiga jääb 12. - 25. aastaste vahele. Erik Eriksoni järgi noorukieas toimub üleminek lapsepõlvest täiskasvanuikka (Laherand, 1993).

Noorukiiga iseloomustavad muutused:

neuroloogilised;
hormonaalsed;
psühholoogilised;
füsioloogilised;
emotsionaalsed (Matrov & Leppiman, 2022).

Nooruk otsib oma identiteeti ning tema jaoks on oluline kuuluvustunne (samas, 2022).

# data[].attributes.body
Ettevõttes töötades võib kergesti koolitatavateks juhtuda just noored täiskasvanud. Sellisel juhul:

kõige olulisem on tekitada neis kuuluvustunne, seepärast panen nad istuma gruppides ja korraldan rühmatöid ja-arutelusid;

olen neile eeskujuks oma käitumise ja hoiakuga;

kehtestan korra, aga loon turvalise ja väärustava õpikeskkonna, kus eksimine on lubatud;

ei karista;

annan neile vabadust valida, aga määran teatud piirid;

olen hooliv ja mõistev;

suhtlen nendega kui võrdsena ehk ei kohtle neid kui lapsi;

pakun erinevaid õppimisviise, et nad saaksid teadlikumaks oma tugevamatest ja nõrgematest külgedest;

lasen neil jagada oma kogemusi ja tunnustun selle eest;

pakun võimestavat tagasisidet ehk ei hinda nende isiksust, vaid saavutatud tulemusi ja toon välja arengukohad.

# data[].attributes.body
Kuigi sissejuhatuses viitasin, et ma ei ole koolitajana töötanud, siis see ei tähendanud, et poleks mõnda koolitust läbi viinud aastate jooksul. Mul on meeles üks koolitus, mida pidin läbi viima ootamatult, aega oli ettevalmistada tunnike. Õppesisu anti mulle ette vähemalt. Teemaks oli teenindusstandardid ettevõttes ja koolitatavateks olid uued klienditeenindajad, kelle vanus jäigi umbes 17-22. aasta vahemikku. Põhimõtteliselt tegin kõik vastupidi, mida praegu siin tööriistakastis kirjeldan. Samas ei saa mind hukka mõista, sest olin uus töötaja, ise veel noor täiskasvanu ning tõesti ei teadnud koolitamisest mitte midagi. Pealegi minu eeskujuks sai inimene, kes mulle ühte koolitust läbi viis ja siiralt arvasin, et sedasi ongi normaalne. See oli minu jaoks äärmiselt ebamugav olukord, kuid positiivses noodis ma õppisin sellest kogemusest väga palju. Kõige rohkem õpetas mõistma organisatsioonikultuuri ja tööandja suhtumist oma töötajatesse. Aga hiljem läbi teadvustamata reflekteerimise antud koolituse kogemist ja mis läks hästi, mis halvasti ning kui peaksin uuesti samas situatsioonis olema, mida teeksin teisiti.

Et natuke illustreerida antud koolitust:
Osalejaid oli umbes 7, ruum kitsas, liikumisruumi polnud. Omavahelist tutvustamist polnud. Kogu koolituse rääkisin ainult mina. Koolitus kestis 3 tundi ilma igasuguse pausita. Lasin neil mingi testi lõpus täita, millest isegi ei teadnud, mis edasi saab ja töötajad tagasisidet kunagi ei jäänud.

# data[].attributes.body
"On teada, et mida keerulisem on teavet meenutada, seda väiksema tõenäosusega mõjutab see inimese aktiivset mõtlemist" (Hattie & Yates, 2018, 6). Meelde jääb info siis, kui mõistus teeb stiimuliga midagi aktiivselt. Aktiivsuse põhimõte on kooskõlas seostamisega. (samas, 2018)

# data[].attributes.body
Pakun ülesannete lahendamisel väljakutset, suunates õppijaid mugavustsoonist välja astuma:

grupitööde, grupiarutelude, debattide, esitluste, rollimängude abil.

# data[].attributes.body
Sellel semestril osalesin ühel õppekohtumisel koos oma kursusekaaslastega. Ülesandeks oli grupiarutelu konkreetsel teemal, mis tundus keeruline ja seetõttu tundsin ebamugavust. Kuigi õpikeskkond oli minu jaoks turvaline ja oleksin võinud lihtsalt ülesande lahendamisest loobuda, siiski andsin nimelt endale väljakutse sellest läbi närida ning hiljem hinnata kas tasus ära. Ma alustasin sellest, et omaette mõtlesin nendele teadmistele, mis mul juba olemas olid antud teema kohta. Järgmisena ütlesin need kõva häälega välja oma grupikaaslastele. Niipea kui olin seda teinud, valdas mind uute mõttelõngade tulv ja äkiline seoste loomine teistes õppeainetes õpituga. Siiani on veel eredalt meeles see tunne nagu järsku tuli kuskilt blokk eest ära. Selleni tõukas mind mugavustsoonist väljumine, eneseregulatsioon ja arutelu õpikaaslastega.

# data[].attributes.body
"Aju on seoste loomise masin". Rõhu peaks panema mitte faktide õpetamisele, vaid hoopis seoste õpetamisele. Loovus on seoste loomine uute asjade vahel. (Aru, 2016)

Teave, mida ei saa varasemaga seostada, kaob ruttu. Inimene soovib leida õpitus seoseid ja tähendust. (Hattie & Yates, 2018)

Me ei ole motiveeritud õppima midagi sellist, mille kohta puuduvad üldised teadmised. Uudishimu tekib siis, kui uut teavet on võimalik omandada suhteliselt lühikese ajaga ning ei võta ressurssi. (samas, 2018)

# data[].attributes.body
annan alguses ülevaade õppesisu kohta - sellega tulevad õppijal esile eelteadmised ja võimaldab tal lihtsamini omandada uut teavet;

selgitan välja õppijate eelteadmised, sh faktilised valed teadmised konkreetse teema kohta, näiteks küsin, ütlen välja kõva häälega või kirjutan tahvlile/ekraanile, aga ka õppijate omavahelises grupiarutelu käigus;

loon õppijates eelteadmise ja uue teadmise vahel seoseid kordamise abil (vt kuidas aju õpib);

pakun õpperuumi vaheldust - õppija võib seeläbi luua seoseid ka uue teadmise omandamise ja asukoha kaudu (nt erinevad klassiruumid, veebikeskkond).

# data[].attributes.body
Sünapsid ja müelliinkiht
Uued teadmised ja seosed tekivad, kui ajus neuronid moodustavad omavahel uusi ühendusi ehk sünapseid. Liitekoha ümber tekib müelliinkiht. Mida rohkem uut teavet kasutatakse, seda paksemaks see kiht muutub ning seda automaatsemaks mingi tegevus või teadmine muutub. (Leppiman, 2022)

# data[].attributes.body
Uue teadmise õppimine sõltub õppija eelteadmistest, aga see erineb inimeste puhul. Kordamine jällegi aitab uuel teadmisel kinnituda. Emotsioonide abil on võimalik paremini asju meelde jätta. Uni mängib väga tähtsat rolli selles, et tekiksid uued seosed ja aju oleks võimeline midagi uut looma. (Aru, 2018)

# data[].attributes.body
Koolituse kava loon sellisena, et saaksin pakkuda õppijatele vaheldust iga 20 minuti tagant, kui pole just võimalik lühikesi pausi teha.

Koolitusesisu annan edasi teemablokkidena, mille läbimiseks kulub umbes 20 minutit. Näiteks algab teoreetilise sisu ülevaatega, pärast seda on grupiarutelu, jätkub teooria, hiljem individuaalne ülesanne jne. Kombineeriksin multimodaalsusega.

Samal ajal tuleb jälgin õppijaid ja nende tempot ning vajadusel teen muudatusi, kas nende ergutamiseks või hoopiski nähes nende üliaktiivsust.

Kui koolitus on õppija jaoks sobiva kiirusega ja interaktiivne, siis suure tõenäosusega motiveeritud õppija suudab keskenduda järgmiste 20 minutiliste blokkide jooksul.

# data[].attributes.body
Inimene saab suurima osa informatsioonist nägemissüsteemi kaudu. Kui esineb vastuolu, mida inimene näeb ja mida inimene kuuleb, siis tajusüsteem lähtub eelkõige visuaalselt informatsioonist ehk mida teevad suu ja huulte liikumine ning muudab seda, mida inimene kuuleb - seda nimetatakse McCurki efektiks. (Tamm, 2018)

# data[].attributes.attachment_link.title
Try this bizarre audio illusion! 👁️👂😮 - BBC

# data[].attributes.body
Kasutan õppes erinevaid lahendusi ja läbi selle pakun vaheldust kõigile:

videod, audiofailid, taskuhäälingud, mõistekaardid, ideekaardid, kirjalik tekst, postrid, skeemid, lihtsalt rääkimine, praktiline tegevus;

erinevad platvormid näiteks quizlet, padlet, kahoot, mentimeter jne.

Hoian end kursis uute lahendustega ega karda kasutada tundmatuid platvorme.

# data[].attributes.body
Alberg, S. (2021, Aprill 2). Lõpetagem andekate aja raiskamine | Siiri Alberg | TEDxTallinnSalon [Video file]. Retrieved from https://www.youtube.com/watch?v=xFn1p_36O7M&t=1s

Aru, J. (2016, Juuli 21). Digiõpik - Jaan Aru [Video file]. Retrieved from https://vimeo.com/175683061

Aru, J. (2018, September 13). Kuidas aju õpib? Jaan Aru [Video file]. Retrieved from https://vimeo.com/289749373

BBC. (2010, November 10). Horizon: Is Seeing Believing? [Video file]. Retrieved from https://www.youtube.com/watch?v=G-lN8vWm3m0

Beljajev, R. & Vanari, K. (2005). Õppimine ja õppimisoskuste arendamine täiskasvanuna. [Võrguteavik]. Loetud aadressil https://dspace.ut.ee/handle/10062/16254

British Neuroscience Association. (2020, Detsember 16).

The secret life of the teenage brain - Professor Sarah-Jayne Blakemore [Video file]. Retrieved from https://www.youtube.com/watch?v=wLZKEJc_6AI

Haidak, T. (n.d.). Millest räägime: kes on täiskasvanud õppija? Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon ANDRAS. Loetud aadressil https://www.andras.ee/et/millest-r%C3%A4%C3%A4gimekes-t%C3%A4iskasvanud-%C3%B5ppija

Haridus- ja Teadusministeerium. (2012). „Hariduslike erivajadustega õpilaste õppevara arendamine" kinnitamine ja elluviija volituste andmine. Loetud aadressil https://hev.edu.ee/get/585/7.+progdok+27.11.12+nr+619.pdf

Hattie, J., & Yates, G. C. R. (2018). Nähtav õppimine ja teadus sellest, kuidas me õpime. Tartu: Atlex OÜ.

Knowles, M. S. (1975). Self-directed Learner: A Guide for Learners and Teachers. New York: Association Press.

Laherand, M-L. (1993). Erik Eriksoni psühhosotsiaalse arengu teooria. Kooliuuenduslane, 50−60.

Leppiman, A. (2022). Õppimine nooruki- ja täiskasvanueas. [Kursuse materjalid]. Tallinn: Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituut.

Little, D. (2003). Learner autonomy and second/foreign language learning. Retrieved from https://www.researchgate.net/publication/259874624_Learner_autonomy_and_secondforeign_language_learning

Lukanenok, K. (2022). Erivajadustega õppija. [Kursuse materjalid]. Tallinn: Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituut.

Matrov, M, & Leppiman, A. (2022). Õppimine nooruki- ja täiskasvanueas. [Kursuse materjalid]. Tallinn: Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituut.

Merriam, S. B. (2005). How Adult Life Transitions Foster Learning and Development. NEW DIRECTIONS FOR ADULT AND CONTINUING EDUCATION, 108, 3–14.

Märja, T., Jõgi, L., & Lõhmus, M. (2021). Andragoogika. Raamat täiskasvanute õppimisest ja õpetamisest. Tartu: Atlex OÜ.

Piirimees, A., & Boltovsky, M. (2017). Õppija ja õpetaja kohtumine 21. sajandi koolis. Rmt. A. Saumets (toim.). Sõjateadlane. Tartu: Eesti Ülikoolide Kirjastus.

Riener, C., & Willingham, D. (2010). The myth of learning styles. Change: The magazine of higher learning, 42(5), 32-35. Retrieved from http://sites.psu.edu/wp-content/uploads/sites/10091/2012/03/Reiner-and-Willingham_2010.pdf

Rummo-Laes, T-L. (2009). Täiskasvanute õppimisvõimalused ja -valmidus. Täiskasvanute koolitus, 6. Tallinn: Eesti Statistika.

Tamm, M. (2018, Jaanuar 8). Digiõpik - Maria Tamm [Video file]. Retrieved from https://vimeo.com/250181754

Tenjes, S. (2014).  Multimodaalne suhtlus ja kognitsiooniuuringud pedagoogikas. Eesti Ja Soome-Ugri Keeleteaduse Ajakiri. Journal of Estonian and Finno-Ugric Linguistics, 5(3), 115-132. https://doi.org/10.12697/jeful.2014.5.3.06

# data[].attributes.body
Uue teadmiste ja oskuste omandamine on efektiivsem, kui teha pause või õppimine jagada teatud perioodi peale, eriti uute protseduuriliste oskuste omandamisel (Hattie & Yates, 2018).

# data[].attributes.body
jaotan õppematerjal väiksemateks teemadeks, et õppijad saaksid uusi teadmisi omandada järk-järgult ja väldin rohke info edastamist korraga;

pakun ühe sessiooni ajal sisuteemade vahel vaheldust, et õppija ei tüdineks ära (seoses ka keskendusvõimega);

vahepeal teeksin teadmiste ja oskuste kinnitamiseks lihtsamaid vaheteste (nt Kahoot).

# data[].attributes.body
Pidin selgeks saama uue tööajaarvestusprogrammi 2 nädala jooksul ja veel sellisel viisil, et olen võimeline seda teistele edasi õpetama. Ilmselgelt selle õppimine ei võtnud tervelt 14 päeva, aga andis võimaluse iga päev paar tundi selle kallal nokitseda ning ka teisi oma tööülesandeid teha. Omandasin tugevamaid oskusi järk-järgult ja suutsin end viia spetsialisti tasemele. Tänu hajutatud harjutamisele õppimise käigus selgusid mitmed ebakõlad ja nipid, mida oli aega lähemalt uurida, ning kolleegidele programmi õpetamine oli palju sujuvam. Kuigi seda programmi oma uues töökohas ei kasuta, siis sulgedes oma silmad siiani mäletan selle funktsioone ja võimalusi. Antud programmi õppimisega ja kasutamisega kaasnes tugev emotsioon, eks see on ka põhjuseks.

# data[].attributes.body
Tööriistakasti koostades ilmnes minu jaoks üks väljakutse andragoogi jaoks. Nimelt aeg. Andragoog ei pea küll ilmtingimata töötama kuskil konkreetses koolitusfirmas koolitajana, aga küsimuse näitlikustamiseks ütleme, et tegutseb koolitajana. Erinevad koolitused kestavad mõnest tunnist kuni näiteks poole aastani. Kuidas andragoog võimaldab rakendada kõiki neid häid töövõtteid näiteks paaritunnise koolituse käigus ja veel enam suunata õppijaid enesejuhitavuse poole? See on minu jaoks arusaamatu ja tekitab kahtlust kas see ongi võimalik..

# data[].attributes.body
Erik Eriksoni teooria (Laherand, 1993) järgi on kaheksa erinevat etappi, mida inimene läbi oma elu jooksul.
Esimeses staadiumis, kui imik ei saa esmaselt hooldajalt piisavalt hoolt ja armastust, võib see väljenduda täiskasvanueas endassesulgumist ja suhtlemisprobleeme teiste inimestega. Teises, kolmandas ja neljandas faasis toimub kujunemine iseseisvaks indiviidiks. Vanemate tugi, kannatlikkus ja julgustus saavad määravaks kuidas inimene end näeb. Liiga kontrolliv või range keskkond võib tulevikus takistada inimese loovust ja sotsiaalset suhtlust. Viiendas etapis toimub siis üleminek lapsepõlvest täiskasvanuikka, tekib identiteeditunne mina-pilt ning mõtted liiguvad tuleviku ja selle võimaluste peale. Kuuendas faasis on juba need täiskasvanud, kes satuvad andragoogi ette. Nad kas õpivad, aga juba töötavad, loovad pere ja oma tulevikku. Ehk kogu tähelepanu pole koolil ja õppimisel, pigem oskuste ja teadmiste arendamine, et karjääri teha või elus paremini hakkama saada. Seitsendas etapis täiskasvanud soovivad luua ja tuua kasu ühiskonnale, n-ö tagasi anda ilmselt kõige rohkem läbi oma töö. See võib ajendada neid naasema õppimiseni. Kaheksandas staadiumis täiskasvanud kogevad õppimist pigem isikliku ja vaimse kasvuna; et kui vanem inimene õpib, siis seeläbi õpib endaga vananedes toimetulema (Märja, Jõgi, & Lõhmus, 2021).

Vt veel ülemineku tüübid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lõpetagem andekate aja raiskamine | Siiri Alberg | TEDxTallinnSalon

# data[].attributes.body
loon õppijates eelteadmise ja uue teadmise vahel seoseid kordamise abil - näiteks palun õppijatel

koostada mõistekaarte;

leida metafoore/analoogiaid;

teha kokkuvõtteid;

jagada seotuid elulisi kogemusi või näiteid;

mõelda, kuidas nad saaksid uut teavet rakendada;

vastata küsimustele arutelu käigus;

õpetada üksteist.

Eelteadmiste mõju kohta lähemalt 4. põhimõtte all.

tekitan õppijates emotsioone - näiteks tehes nalja või konkreetset liigutust, kasutades mingit eset

tekitan positiivset emotsiooni - kiidan õppijaid hea töö eest

andragoogina ei saa küll õppija und juhtida, aga on kena aeg-ajalt meeldetuletada täiskasvanust õppijale, kolleegile, koolikaaslasele, sõbrale ning ka iseendale, et õiges koguses uni on inimese parim sõber.

# data[].attributes.body
Kõrvalised helid ja asjad (nt nutiseadmed) häirivad keskendumisvõimet. Aga ka muusika kuulamine õppimise ajal pigem segab keskendumist (Hattie & Yates, 2018).

# data[].attributes.body
Multimodaalne kommunikatsioon on „suhtlus, mis sisaldab rohkem kui kahte sensoorset modaalsust” (nägemine, kuulmine, maitsmine, haistmine, kompimine) (Tenjes, 2014).

Kuigi õppijatel võivad olla õppimisviisi eelistusi, on vähe tõendeid selle kohta, et nende eelistuste järjepidev kasutamine parandaks õppimist (Riener & Willingham, 2010).

Sõnade ja piltide koos kasutamine tagab tõhusama õppimise (Hattie & Yates, 2018).

# data[].attributes.body
Tagasisidestamisel on väga suur võim, mille kuritarvitamisel või vääral kasutamisel, võib muuta õppija edasise suhtumise õppimisse. Tagasiside ei tohi põhineda isiksuslikul hinnangul ("Oled nii tubli!"). Näiteks sellise kiitusega ei ole õppijal midagi teha, sest see pole hinnang tema saavutusele. Tagasisidestamine peaks aitama õppimist toetama ning suunatud õppija saavutusele ja pingutustele ja välja tooma tema arengukohad.

# data[].attributes.body
selgitan õppijatele, et õppimine on aeganõudev; võtan seda arvesse ning ei oota kohe neilt suurepäraseid tulemusi;

panen koos õppijatega kirja eesmärgid; lõpus hindame koos, kas eesmärgid said täidetud;

püüan edasi anda esmalt kõige olulisemat infot ja seejärel järk-järgult minna süvitsi;

paku jõustavat ja konstruktiivset tagasisidet õppijatele ja samal ajal olles toetav õppimise protsessis;

loon turvalise ja meeldiva õpikeskkonna;

harjutamine teeb meistriks - pidev kordamine ja harjutamine aitab uuel teadmisel/oskusel kinnistuda

olen ise eeskujuks näidete ja kogemuste jagamisel.