# data[].attributes.body
Va ser una reforma conservadora de l’estat liberal, basada en dos grans partits: Conservador (Canovas) i Liberal (Sagasta). El sistema estava manipulat pel caciquisme i el frau electoral.

Les forçes opositores eren els corrents ideològics republicans, marxistes i anarquistes que van configurant el moviment obrer i el regionalisme peninsuldar i el catalanisme com a força politica

# data[].attributes.body
El drecret de nova planta, 1716
Estableix un model adminsitratiu de caràcter absolutista i centralitzat. Atorga al capità general el control polític i militar del territori, ja que representava al rei i la Reial Audiència.

La Constitució de 1812
Es tracta de una constitució progresista / liberal.
Les Corts de Cadis van aprovar la primera constitució de la historia d'Espanya, fet del qual deriva la denominació popular de la Pepa.
Aquesta determina un model liberal d'estat, basat en la divisió de poders, i reconeix els drets de la religió catòlica. L'estat  adoptà una monarquia limitada, donà àmplies atribucions a les Corts, i deixa al rei el gorvern i l'administració al país.
El tercer article deia que la sobirania residia fonamentalment en la nació.

Reis a Espanya
· Felip V (1700-1724)
· Lluis (1724)
· Felip V (1724-1746)
· Ferran VI (1746-1759)
· Carles III (1759-1788)
· Carles IV (1788-1808)
· Ferran VII (1808-1808)

-DINASTIA BONAPARTE
·Josep I (1808-1813)

-DINASTIA BORBÓ
· Ferran VII (1813-1833)
· Isabel II (1833-1868)

DINASTIA SAVOIA
· Amadeu I (1870-1873)

# data[].attributes.body
Protagonistes: Canovas del Castillo i Alfons XII
Canovas: polític i historiador espanyol. Va ser president del Consell de Ministres. i va ser ell qui va realitzar el manifest de Sandhurst
Alfons XII: rei d'Espanya (1875-1885).

Funcionament del sistema:
Sistema Canovista, dividit en dos partits (Conservador i Liberal) qui es tornen el poder.
El partit conservador, creat al voltant de Canovas, predominava element de l'aristocracia, grans propietaris de la terra i industrials.
El partit liberal, sota la direcció de Sagasta, volen desenvolupar els drets reconegutsa la Constitució de 1869.

El tornisme pacífic entre els partits era una manipulació electoral. Des del Ministeri de Governació es  confeccionava l'encasellat de diputats que havien de sortir elegits, que era manipulat.

Els ajuntaments utilitzant el cacic local (caciquisme), i hi ha persones que es presenten com a canditats a diputats persones que són del districe, aquest acte s'anomena (cunerisme)

# data[].attributes.body
Politic realista que va buscar el consens entre les forçes liberals

Partidari de mantindre als borbons i el vell sistema politic liberal antidemocratic basat en el sufragi censatari.

# data[].attributes.body
"ENCASELLAT"
Cada distrcite electoral era com una casella

També apareixien vots de gent que estava morta

"TUPINADA"
Guardar els vots en una olla i canviar-los segons el objectiu demanat

# data[].attributes.body
Sistema polític pel qual una democràcia parlamentària és falsejada per la manipulació electoral exercida per persones, que fan d'enllaç entre l'oligarquia que te el poder i els habitants de llurs localitats. El poder del cacic naixia dels seus serveis generals i del seu espai i propietats rurals.

Després d'Alfons XII, el 1885, li succeirà com a Regent la seva esposa M. Cristina. Els liberals governen de 1885 a 1890 (parlament llarg).i Sagasta fa un reformisme: llei d'associació i de jyrats, abolició d'esclavitud, nou codi civil i nova llei electoral, la de 1890, que restablia el sufragi universal masculí.

# data[].attributes.body
És una mostra clara del liberalisme doctrinari, caracteritzat pel sufragi censatari i per la sobirania compartida entre les corts i el rei.
De caràcter conservador, inspirada en els valors de la monarquia, la religió i la propietat.

# data[].attributes.body
REPUBLICANS: els republicans van tardar a recuperar-se després del fracás de la primera republica. Després del sufragi universal, ells van començar a tenir més suport electoral.

CARLISME: un moviment polític ultraconservador d'Espanya, que pretenia entronitzar una branca alternativa de la dinastia borbònica espanyola.

MOVIMENT OBRER: la restauració posa en la il·legalitat les societats obreres la classe treballadora manté unes condicions laborals i de vida extremes. Ells tenien dos tendencies: anarquistes i marxistes.
Anarquistes: fan atemptats.
- Personatges:
BAKUNIN- Creació de sindicats i defensa d'acció     sindical.
KAPROPTKIN- Acció col·lectiva revolucionaria contra els pilars del capitalisme.

MARXISTES: Pablo Iglesias funda el PSOE. Funden la Unió General de Treballadors (UGT)
- Personatges:
Karl Marx: Pensador socialista i activista revolucionari d'origen alemany.
Frederich Engels: filòsof socialista alemany i cofundador, conjuntament amb Karl Marx, del socialisme científic.

NACIONALISMES PERIFERICS
- El regionalisme
Doctrina política i social que afavoreix el paper dels agrupaments regionals delimitats per la geografia i la història.

- El nacionalisme basc
Defensaven el manteniments de la societat tradicional basca. Sabino Arana, elaborà el primer programa nacionalista i el 1894 s'estableixen les bases d'aquest partit

GALLEGUISME
Ideologia política basada en la reivindicació llengua i tradicions pròpies.
Personatge: ROSALÍA DE CASTRO

# data[].attributes.body
Ideòleg del nacionalisme basc
· 1894: Funda Societat Euskalerria
Pensament:

Defença de: RAÇA BASCA, FURS I RELIGIÓ

defensa: societat patriarcal

critica: imigrants / comunistes / classes altes i librals

1895: PARTIT NACIONALISTA BASC

defensa la reintegració dels burs bascos

# data[].attributes.body
GUERRA LLARGA DE CUBA (1868-1878)
Carlos Manuel de Céspedes va liderar un aixecament armat contra la dominació espanyola i a favor d'una república cubana independent. La crida, «Grito de Yara», comptava amb l'ajut dels negres emancipats i dels plantadors pobres
Céspedes va decretar l'abolició de l'esclavitud i va donar a conèixer una constitucio federal de l'illa.

Les autoritats espanyoles van mantenir una actitud negociadora amb els independentistes. Fins i tot es von
plantejar la possibilitat de vendre l'illa als Estats Units.

Van sorgir dos partits politics:
PARTIDO AUTONOMISTA

1. Autonomia illa

2. Reformes politiques i econòmiques

3. Àmplia representació al parlament espanyol

UNIÓN CONSTITUCIONAL
Format per peninsulars residents a Cuba

Els insurrectes, al 1878, en plena Restauració, es va signar la Pau de Zanjón, que posava fi al conflicte.

# data[].attributes.headline
Conseqüències del desastre d'ultramar (CUBA)

# data[].attributes.subject
Conseqüències del desastre d'ultramar (CUBA)

# data[].attributes.body
A causa d'una inadequada política colonial, al 1895 va esclatar la insurreció "Grito de Baire", sota la direcció d' Antonio Maceo, José Martí i Máximo. La flota espanyola va ser derrotada a les batalles navals de Cavite.

Aquest succés va causar certs esdeveniments:

Crisis Territorial i humana.

Tractat de Paris: Renúncia a Cuba.
Puerto R<ico i Filipines passen a mans (cessió) dels Estats Units. "Las Marianas", "Las Carolinas" i "Las Palaos" (venudes) passen a mans d'Alemanya.
Entre 40 i 100 mil morts a la guerra.

Crisi Política:

Es generà un ambient pessimista i de crítica al sistema canovista. Apareix el regeneracionisme, pensament caracteritzat per la voluntat expressa de renovar el país, no tan sols en el terreny econòmic, sinó també en el cultural, el social i el polític. POLAVIEJA.

Crisi de la consciència nacional

Reforma política:
- Lluita contra el caciquisme
- Influencia en els polítics del moment: Maura, Canalejas

Reforma educativa:
- Institució Lliure d'Enenyanea = (llibertat, laícisme, coeducació)

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional
Règim polític democràtic en el qual el rei, el cap de l'Estat, regna però no governa, ja que els seus actes sempre han de ser avalats per la signatura del president del govern o del ministre que en sigui responsable.

Sobirania compartida
La legitimitat del poder recau, de manera compartida, en el rei i les Corts.

Sufragi censatari
Sistema polític en el qual només poden ser electors els homes amb una determinada renda o amb títols

Sufragi universal
Sistema polític en què el dret de vot s'atorga a tots els ciutadans majors d'edat, sense distincions.

Centralisme
Forma d'estructuració político-administrativa de l'estat consistent en la concentració dels centres de decisió del poder en una àrea geogràfica reduïda.

Bipartidisme
Sistema de partits basat en l'existència de dues organitzacions polítiques o, en el cas d'existir-ne més, sistema en el qual només dues acaparen l'atenció de l'elector en l'escena política.

Torn pacífic
Sistema del bipartidisme, en què els dos partits s'encarreguen de formar govern per ordre successiu i alternat.

# data[].attributes.headline
TRANSFORMACIONS SOCIALS I ECÓNOMIQUES s. XIX

# data[].attributes.subject
TRANSFORMACIONS SOCIALS I ECÓNOMIQUES s. XIX

# data[].attributes.body
GENERAL
La Restauraciò encara no ha acabat, però apareixen nous personatgs com: Silvela, Maura, Canalejas, Dato...

Es desenvolupa el regeneracionisme dirigit per Joaquin Costa.
Altres: - Aspiracions de modernitat del catalanisme

- Opcions revolucionàries de l'anarquisme (CNT)
- Importància de l'exèrcit amb la guerra del Marroc

Finalment, la dictadura de Primo de Rivera (1293 - 1929) acaba amb la Restauraciò.

CATALUNYA

Consolidació de la Lliga Regionalista de Prat de la Riba i Cambó

Èxit de Solidaritat Catalana i de la Mancomunnitat de Catalunya

La setmana tràgica provoca l'aparició del Lerrouxisme (Lerroux) i l'anarquisme ( CNT de Layret, Salvador Seguí) i el Sindicats únic.

Protagonisme del pistolerisme i dels militars (fets del Cu-Cut, llei de jurisdiccions, desastre de Annual)

# data[].attributes.body
Personatges: Silvela, Maura i Canalejas (presidents) i Joaquin Costa, Lucas Mallada i Macias Picavea (principals teorics)

Que és?
Corrent de pensament polític que es va desenvolupar com a conseqüència del desastre del 1898.

Que defensa?
La regeneració del país s’havia de basar en la moralitat de la gestió pública, la reforma de l’Estat, en el foment de la riquesa  i en l’impuls de l’ensenyament públic i en l’oblit de les glòries del passat.
El seu lema era “ESCOLA I REBOST”.

Per a Costa la millor manera de fer la regeneració era per dalt: els partits dinàstics (conservador i liberal), partits nous amb homes moderns o partits nous però amb homes enllaçats amb el poble (PSOE) però si no la fan els partits la farà un de dalt amb una dictadura.

Objectius:
Eliminar la ignorància, el caciquisme, la corrupció i el domini polític de l’oligarquia terratinent.

# data[].attributes.body
Gran moviment unitari català que va sorgir l'any 1906. Aquest  va unir als polítics nacionalistes catalans, carlins i republicans.

Aquest sorgeix degut als fets del Cu-Cut i a la Llei de jurisdiccions.
El seu objectiu era negociar la transformació de l'estat centralista i aconseguir l'hegemonia política de la burgesia catalana.
El seu programa es deia  "Programa del Tívoli" i era dirigit per Enric Prat de la Riba, fundador de l'Institut d'Estudis Catalans (1907) i creador de la Mancomunitat de Catalunya.

# data[].attributes.body
Que és?
Denominació aplicada a l'ideari del republicanisme espanyolista iniciat pel polític Alejandro Lerroux els anys 1901-09 a Barcelona.

Ideologia: anticlericalisme, la propaganda antimonàrquica, l’anticatalanisme, el populisme i una peculiar demagògia obrerista, sovint enfrontada a l’anarquisme

# data[].attributes.body
Al 1902, mentrs Alfons XIII és coronat, dos politics (Silvela i Polivieja) van intentar reformar el sistema, cosa que va portar una crisi.

Silvela tenia un govern, i Polavieja era part d'aquest.
En els seus discursos defensava la descentralització de l’Estat per evitar el catalanisme i per evitar l’emancipació de Catalunya o el País Basc i els nacionalismes perifèrics.
Però aquest govern no va funcionar ja que va haver-hi els impostos del 98 del comerç indústries i tanquen les caixes.

El 1905 es produeix la primera gran crisi del sistema polític de la Restauració:
Incidents del Cu-Cut
-  Tres-cents oficials de la guarnició de Barcelona decidiren assaltar la seu del setmanari satíric ¡Cu-Cut!, amb la del diari La Veu de Catalunya, proper a la Lliga Regionalista, degut a la publicació en el primer d’un acudit antimilitarista.

Llei de juridiccions i problema militar
- Exercit desmotivat per la derrota de Cuba i l'augment de nacionalismes periferics.
- Victòria a les municipals de la Lliga a Catalunya (1905).
- Militars destrossen les impremtes de ¡Cu-Cut! i La Veu de Catalunya.
- El 1906, la llei de juridiccions es aprovada.

# data[].attributes.body
SETMANA TRAGICA

Durant el juliol de 1909, es va desenvolupar la Setmana Tràgica. En aquesta,tots els edificis religiosos de Barcelona van ser cremats perque creien que l'esglesia tenia el monopoli de l'enseyament.

Quan la llei de juridiccions va ser aplicada, apareix una gran repressió fent que moltes persones que no havien tingut relació amb la revolta fossint jutjades, com va ser Francesc Ferrer i Guàrdia.
La dura repressió va provocar l'inici d'una campanya contra el govern de Maura, demanant-ne la destitució.

CANALEJAS

Després de la caiguda de Maura, Canalejat, del partit liberal intenta reformar el sistema una altra vegada.
Aplica:

la reducció d'impostos de consums

la llei de reclutament que estableix un nou sistema de quotes de sorteig en un servei obligatori per a tothom

Regula de les condicions de treball, i reestructuració de finançament dels Ajuntament.

Aprovà el projecte de Mancomunitat

Prohibeix la instal·lació de noves ordres religioses a Espanya (Ley del Candado).

# data[].attributes.body
Augment de les exportacions i creixement econòmic

Descontentament dels treballadors

La dinamització de la societat

La Societat de Masses, opinió pública

La societat es va dividir entre francòfils i germanòfils

Esclat de les avantguardes

# data[].attributes.body
CRISI MILITAR

Es van crear les juntes militars de defensa. El sector més privilegiat (gent d'alt carrec, militars de l'exercit).

Les primeres es van organitzar a Barcelona, amb tons radicals, escrivien proclames i manifestos de clima radicalitzat per produir un canvi polític profund.
Aquestes es dedicaven a criticar la corrupció creixent, els vicis polítics, la manca de sensibilitat social del poder i la inestabilitat institucional, demanaven una reacció nacional forta.
Mentres els militars van donar suport al govern i van reprimir les mobilitzacions socials.

CRISI POLÍTICA

Alguns politics van tindre la idea de modernitzar la política Espanyola. Un d'ells, Francesc Cambó, pensava que podria compaginar-se amb la concessió de l’autonomia de Catalunya, fet que va provocar el rebuig del conservador Maura.

Cambó va proposar la convocatòria d’una reunió de parlamentaris per la reforma de la constitució. Es va demanar a la reobertura de les Corts, però van denegar la proposta, i llavors es va convocar una assemblea de parlamentaris que el govern va declarar il·legal. En aquesta sessió es va crear un govern d'emergència.

CRISI SOCIAL

La CNT va créixer d’una manera espectacular,a partir de llavors les mobilitzacions van tenir un gran ressò social i van adquirir una dimensió política. Es va reproduir l’acord sindical amb la participació d’alguns elements polítics, sobretot de sindicalistes i republicans. Líders de la CNT: Salvador Seguí, Francesc Layret i Àngel Pestaña

# data[].attributes.body
21 de juliol de 1921, els homes d'Abdelkarim ataquen les posicions espanyoles causant unes 320 baixes.  Llavors Silvestre va iniciar una ofensiva que va crear un desastre a la batalla d'Annual.
El gran escàndol  sobre l’opinió pública Espanyola va fer al govern de Maura obrir una investigació oficial: Informe Picasso

# data[].attributes.body
Que és?
Institució que agrupava les 4 diputacions catalanes: Barcelona, Girona, Tarragona i Lleida

Objectius:
- Introduir la base d'un poder regional
- Millorar les infraestructures
- Modernitzar el programa educatiu
- Fomentar i difondre la llengua i la cultura catalana

El 6 d'abril de 1914 es crea la Mancomunitat de Catalunya sota la presidència

1. Enric Prat de la Riba (1914-1918)

2. Puig i Cadafalch (1918-1923)

3. Alfons Sala (1923-1925).

Pincipis:
- Desenvolupament econòmic del país
- Foment de la llengua i la cultura catalana

Fets:

INFRAESTRUCTURES

Realitzen un pla de construcció, reforma i millora de la xarxa viària de carreteres i camins provincials i l'establiment d'una completa xarxa postal i telefònica.

AGRICULTURA

Es van crear escoles de tècnics rurals, granges models i cooperativisme agrari.

CULTURA

Creació de biblioteques populars, Junta de Museus, Servei de Catalogació de Monuments, Institut d'Estudis Catalans i la tasca d'unificació ortogràfica amb les normes i diccionari de Pompeu Fabra.

ENSENYAMENT

Renovació pedagògica amb els mètodes de Montessori i l'impuls de l'Escola Industrial, l'Escola de Treball, d'Administració o d'Infermers.

SANITAT

Assistir als més desfavorits, creació de la Casa de Maternitat, que volia dignificar la dona i oferir servei a tothom que no tingués mitjans.
Creació d'escola de llevadores i ginecòlegs.
Baixa mortalitat de nadons i construcció de centenars de safaretjos als pobles.

# data[].attributes.body
La seva dictadura va començar amb un cop d'estat militar.
Aquesta va aturar la Constitució del 1879, va dissoldre les corts, i va donar pas a la creació de l' "Unió Patriotica". També va censurar la premsa, va mantindre vigilat l'ensenyament i la destitució d'entitats com les Diputacions o Ajuntaments.

Causes:

EUROPA - Diversos països s'aixequen contra un sistema democràtic, com Itàlia amb Mussolini.

ESPANYA - Violència social, radicalització del catalanisme, descrèdit del sistema parlamentari, no oposició eficaç i el desastre d'Annual.

A favor:

L'exèrcit espanyol va procedir a la decisió d'Alfons XIII en favor de la dictadura, i els sectors econòmics o polítics.

Suport inicial de la Lliga Regionalista, sectors de la UGT i alguns del PSOE.

En contra:

Republicans

Sectors de l'exèrcit

Universitaris

Catalanistes, per l'intent de Prats de Molló

La CNT i anarquistes

ETAPES DE LA DICTADURA
Directori militar (1923-1925)

1. Declaració de l'estat de guerra a tot el país i la suspensió de la Constitució.

2. Dissolució del Parlament, il·legalització dels partits polítics i les organitzacions obreres.

3. Prohibició de l'ús de símbols catalanistes (bandera i himne) i va restricció de l'ús de la llengua catalana.

4. Es prohibeix les manifestacions i vagues, es van perseguir i empresonar els dirigents obrers principals.

5. Primo de Rivera era conscient de la importància de mantenir el suport de l'exèrcit i va intentar resoldre la qüestió del Marroc i va intervenir militarment al Rif. Els atacs rifenys, dirigits per Abdelkarim contra el protectorat francès van facilitar la col·laboració militar d'Espanya i França, que es va concretar en el desembarcament espanyol a la badia d'Alhucemas. Aquestes accions militars van significar la derrota d'Abdelkarim i el final de la guerra del Marroc.

6. Directori va fer reformes en la legislació social. Així, es va regular el treball de la dona, es va promoure la construcció d'habitatges destinats a famílies obreres i es va impulsar una política d'obres públiques per reduir l'atur.

Directori civil (1925-1930)

Nova formació política, la Unión Patriótica, sense una ideologia clarament definida.

Fundació del Consell de Treball per frenar la conflictivitat laboral i controlar el moviment obrer.

Es convoca una Assemblea Nacional Consultiva, un organisme format per representants de les corporacions escollits per sufragi indirecte, per funcionaris i per representants socials triats des del poder.

Impuls de les obres públiques (carreteres i ferrocarril: Pla Radial) i en concret de la política hidràulica que va permetre la creació de la Confederació hidràulica que multiplica la producció de l'electricitat (pantans i regadius).

Increment de les indústries siderometal·lúrgiques i petrolíferes, creació de CAMPSA i creació d'Iberia.

LA CAIGUDA DEL DICTADOR
Alfons XIII retirà la confiança al dictador perquè creia que la monarquia estava en perill si el dictador continuava.
El dictador dimití el 30 de gener del 1930.

El general Berenguer va ser l'encarregat de substituir-lo. Com a missió d'organitzar un procés electoral progressiu que permet el retorn a la normalitat constitucional (Dictablanda).
L'oposició va començar a organitzar-se: Pacte de Sant Sebastià (1930).

Berenguer va ser incapaç de complir la tasca. Llavors, el 1931 el substitueix Almirall Aznar. Aquest posa en marxa uns comicis, primer municipals i després legislatius.
Però Alfons XIII s'havia compromès massa amb la dictadura i les eleccions van ser presentades com un plebiscit a favor o en contra de la monarquia.
Un dels fets finals de la dictadura és l'exposició de l'any 1929 a Barcelona.

# data[].attributes.headline
PROCLAMACIÓ DE LA REPÚBLICA I L’OBRA CONSTITUENT

# data[].attributes.subject
PROCLAMACIÓ DE LA REPÚBLICA I L’OBRA CONSTITUENT

# data[].attributes.body
1930
Crisi Monárquica

Partits politics:

Derecha Liberal Republicana (Alcalà i Maura)

Acció republicana (Jose Ortega)

Pacte de San Sebastian
Nova constitucio
Comite revolucionariq

Alfons XIII van canviar Berenguer per Aznar que es qui convoca unes elecions municipals.

PROCLAMACIÓ DE LA REPÚBLICA

12/04/1931 Eleciones que decideixen el futur de la monarquía, ja que els resultats van ser contradictoris. Els monarquics van obtenir mes vots, pero a les ciutats van guanyar els republicans. I el rei sen va exiliat

14/04/1931 Es proclama la 2n republica
Es va reorganitzar la CNT i es va crear esquerra republicana de Catalunya, liderada per Macià qui proclama la creacio de la republica catalana dins la federacio de republiques iberiques

Mes tard van alliberar el comite revolucionari que va proclamar la republica espanyola a la puerta del Sol.

OBERTURA DEL PROCES CONSTITUENT
El comite revolucionari es converteix en el govern provisional, dirigit per Alcalà.
Tenien com a objectius convoca elecions generals per formar unes corts constituents. Les elecions van afavorir els republicans socialistes.

9/12/1931 constitucio Projecte’REPUBLICA DEMOCRATICA DE TREBALLADORS’
-Sistema monocameral
-Poder judicial independent
-Tribunal de Garanties Consitucionals
-Organitzacio territorial autonomica
-drets individuals i colectiu força avançats

# data[].attributes.body
Dificil consolidació de la Repùblica
Divisió entre forçes politiques dretes i esquerres. Suport als treballadors i CNT.
Els obrers radicals imposen les tesis insurrecionalistes.
Hostilitat de l’èxercit envers el regim republica. -Primer aixecament dirigit per José Sanjurjo.
I es mantenen les Corts i el mateix president, Alcala, aquest encarrega a Manuel Azaña de formar un govern.

REFORMES

Reforma militar: Reducio de generals, retiracions avançades, tancament d’academies.

Reforma religiosa i educativa: Es separa l’estat i l’esglesia, es regule el matrimoni i divorci civil, suprimeixen presupost per a l’esglesia, prohibeixen l’educacio a traves de ordres religioses, constitueixen escoles publiques i aumenten el presupost per l’eduació.

Reforma territorial: Autonomia per a catalunya i Pais Basc amb la creacio de la generalitat i l’estatut de autonomia

Reforma agraria: Expropriacio de les terres de grans propietaris i lliurament de les terres al les families pageses.

La CONSTITUCIÓ
La nova constitucio consolida la democracia, es reconeix el sufragi universal ( vot per les dones) i s’estableix una divisio de poders (legislatiu executiu, ministres i president). Tambe es reconeixen de les autonomies.

Es proclama la separacio de la esglesia i l’estat.
Va ser una constitucio molt avançada i progresista, encarada a donar poder al poble i les dretes estaven en contra per la laïcitat i descentralització

CRISI
1) Creixent crispació de les masses popular degut a l’incompliment de les expectatives.

2) S’imposen la Federació Anarquista Iberica (FAI)

3) Govern respon amb la Llei de defensa dela Republica, atribueix respondrre amb duresa com a Casas Viejas.

4) Els socialistes es van anar radicalitzant.

5) Dreta ataca al govern, i crea la Comunión Tradicionalista
amb el partit FALANGE ESPAÑOLA. Predomina el Partido Radical i despres la Confederació Española de Derechas Autonomas (CEDA)

6) Amb la reforma agraria els propietaris de terra van anar en contra de la llei i els camperols no van veure les seves expectatives complides.

7) Alcala dissol les Corts, i convoca eleccions generals pel novembre de 1933.

# data[].attributes.body
Reorganitzacio de la dreta
La dreta, els partits consevadors tradicionals i els sectors feixistes van oposar-se al govern Estaven dividits en 3 partits:

Centre dreta: Es restructura al voltant partit radical de Lerroux que formaven catolics, comerciants i conservadors molt actius.

Confederacio de derechas autonomas (CEDA) que tenia com a lider Jose Maria Gil

Renovación Española liderat per Jose Calvo Sotelo, que formaven el grups fexistes, la falange

Aquest partits es van unir i organitzar per fer que les dretes guanyes les eleccions.

TRIOMF
Es fan eleccions incluint el vot de les dones.

Resultat: Gir patlamentari cap a la dreta.
Encara aixi les esqueres van resisitir electoralment a Catalunya.
Fet que es coneix com “El Baluard de la República”.

L’absetencio va ser força alta.
Els dos partits amb millors resultats van ser el partit de lerroux i la CEDA

GOVERN
Es va optar el govern pel Partit Radical, amb Alejandro Lerroux com a cap, i volia neutralitzar el reformisme d’esquerres.

Temes importants: RELIGIÓ, LABORAL I AGRARI.

Aplicació de Llei de Confessions i conregacions s’atura.

La reforma agraria s’ATURA.

La conflictivitst social fa que Lerroux destitueixi.

El govern es va tindre que afrontar a la Generaltat de Catalunya i va voler aprovar la Llei de Contractes de conreu.

4/10/1934: Nou govern on la CEDA tenia 3 ministres.

REVOLUCIO 1934
CEDA exigia mes reformes o amenaçava a retira el seu suport al govern. Finalment van entrar al govern, i la UGT va fer una vaga general per evitar que amb la CEDA es tornes al feixisme. Els esdeveniments van fallar i el govern va declarar l’estat de guerra a Catalunya i Asturies.

A Asturies els miners van fer una revolucio social i el govern va fer una represio molt dura.

A Catalunya Companys proclamaa la republica catalana, i el PSOE, UGT i els rabasaires organitzen una vaga. L’exercit ocupa la generalitat i es detenen la majoria de membres del govern de la generalitat

# data[].attributes.body
Per prosseguir amb la tasca de neutralitzar la reformació. Es completa la suspensió de l’Estatut de Catalunya.

Aquesta politica sumada a les tensions creixents i escandols, va motivar les esquerres anomenessin aquest periode el Bienni Negre.

L’estiu de 1935 s’aprova una llei de contrareforma. Franco va ser Cap de l’Estat Major (reforma militar).

Van ensenyar-se casos de corrupció, com el estraperlo. (cases de joc amb ruletes manipulades).

Al maig de 1935, Lerroux deixa de ser president, i la posibilitat d’un cop d’estat era gran. Alcala va formar govern amb Manuel Portela Valladares i va dissoldres les Corts i va convocar eleccions generals.

ELECCIONS: 16/02/1936

# data[].attributes.body
Els republicans, socialistes i comunistes van presentarse units amb l’objectiu de continuar el bienni reformista.

Les dretes no van estar tan unides, la CEDA volia reformar la constitución, la extrema dreta proclama un cop d’estat i el monarquics i tradicionals.

El front d’esquerres va guanyar amb un 59% del vots. I el nou govern va ser format per manuel Azaña i Santiago Casares.

# data[].attributes.body
El govern del front popular estabe format per un govern d’esquerres, tenia com a president de la republica Manuel Azaña, el president del govern Casares Quiroga.

Van donar aminstia als presos poltics del bieni negre, van rependre les reformes del bienni d’esquerres i la extrema dreta va fonamentar la violencia social.

Van tornar a donar autonomia a Catalunya, Pais Basc i Galcia.

La CNT defensen la necesitat de mes accions revolucionaries i desde la dreta Jose Calvo Sotelo va que l’esglesia, empresaris i falangistes formin patruelles armades i cometin accions violentes en contra de els liders d’esquerra.

# data[].attributes.body
Amb el clima de violencia la conspiració militar va ser iniciada per Emilio Mola. Tenien el suport dels monarquics, carlins i falangistes tambe de italia i alemania nazi.
El govern d’esquerres canvia de desitnacio a els militars sospitosos com Franco.
Finalment al juliol es va produir l’assassinat a mans de esquerres del monarquic Calvo Sotelo que va accelerar els plans colpistes que començaren el 17 del juliol.

# data[].attributes.body
Unes diferencies significatives amb Espanya

A Catalunya la dinamica era d’un sistema de partits i sindicats propis, que es va anar consolidant el primer terç del segle XX. Corrents predominants:
CATALANISME, ANARQUISME, REPUBLICANISME.

Despres de la Dictadura,

Els catalanistes conservadors van continuar a la Lliga Regionalista, sota
Cambó optant per la defensa i modernitzacio de la monarquia.

El centre politic catalanista continuava ocupat per Acció Catalana i Acció Republicana de Catalunya. Aquests dos pacten com a Partit Catalanista Republica =Acció Catalana Republicana (1933).

A l’esquerra, el catalanisme no feia res.

El març de 1931, es va convocar l’assamblea en que participà Estat Català (Macia), el Partit Republicà Català, etc...
D’aquesta neix Esquerra Republicana de Catalunya, per Francesc Macia.

Eleccions i proclamació de la Repùblica
El partit ERC no comptava a treure gaires vots ja que no era un partitt sinó un aglomerat de grups d’ateneus amb un programa a mig fer, es va voler presentar en coalició amb Accio Catalana, pero va anar sol.
Els resultats van sorprendre a tothom.

1. La participac-o altissima, fet que

2. demostrava la euforia contra la Dictadura. A Barcelona ERC va aconseguir 25 dels 50 regidors i aquest triomf es repeteix a les principals ciutats A catalanes.
REPÚBLICA CATALUNYA

3.  Lluís Companys va proclamar la República des de l’Ajuntament de Barcelona.

4. Francesc Macia proclama “República Catalana” com a estat integrant de la Federació Ibèrica.

Aquesta proclamació com a republicà trencava la legalitat monarquica, i com a catalana trencava el model espanyol.
El govern envia tres ministres en avió per negociar amb el govern català.
D’aquesta reunió surgeix la GENERALITAT DE CATALUNYA

OBRA INICIAL DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA
Francesc Macia es president d’aquesta Generalitat provisional, i Companys governador civil de la provincia.

Va sobresalir en la cultura (Creació del Consell de Cultura) i l’educació. També va generar nombroses comissions d’estudi: va ser l’encarregada d’estudiar la divisió territorial de Catalunya (39 comarques i 9 regions).

Aquest va quedar en confecció, l’aprovació catalana i la presentació a les Corrts del text de l’Estatut (de Nuria).
El text va quedar encallat a les Corts i va ser aprovada el 9 de setembre de 1932