# data[].attributes.headline
Analys-       kort befolkning (=PP punkt      1 - 3) 

# data[].attributes.subject
Analys-       kort befolkning (=PP punkt      1 - 3) 

# data[].attributes.headline
Sveriges befolknings-pyramider 1900 - 2024

# data[].attributes.subject
Sveriges befolknings-pyramider 1900 - 2024

# data[].attributes.body
Filmad genomgång

<-- Till övning C.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sveriges befolkningspyramider från 1900 till idag

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten.Välj bort eller

# data[].attributes.body
(PP punkt 1)

# data[].attributes.headline
Sydkorea behöver fler bebisar - har lägst födelse-tal i HELA VÄRLDEN!

# data[].attributes.subject
Sydkorea behöver fler bebisar - har lägst födelse-tal i HELA VÄRLDEN!

# data[].attributes.attachment_link.title
Sydkoreas kvinnor hoppas att nästa president ska stoppa könskriget - Godmorgon världen

# data[].attributes.attachment_link.description
I Sydkorea växer klyftan mellan unga kvinnor och unga män. Kvinnor vittnar om rädsla för våld om de visar öppet att de kämpar för kvinnors rättigheter.…

# data[].attributes.headline
Kina försöker pressa människor att gifta sig

# data[].attributes.subject
Kina försöker pressa människor att gifta sig

# data[].attributes.attachment_link.title
Svenskt bistånd till Kambodja dras in: ”Väldigt osvenskt” - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Naly Pilorge, som leder människorättsorganisationen LICAHDO, som verkar i Kambodja, är chockad över beslutet.Bistånds- och utrikeshandelsminister Benjamin…

# data[].attributes.attachment_link.title
Omar - migranten som hjälper nya migranter - P1 Morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
Omar från Gambia kom till El Hierro på Kanarieöarna förra året då han var 17 år. Han har blivit kvar på ön och startat om sitt liv här.De ideella organisationerna…

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.attachment_link.title
Asylsökande till Sverige och Europa 2015 och framåt

# data[].attributes.headline
Repetition/ analyskort migration (=PP punkt 4) 

# data[].attributes.subject
Repetition/ analyskort migration (=PP punkt 4) 

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.body
<-- Lyssna på podden här!

# data[].attributes.attachment_link.title
Del 3: Sverige. I väntan på. Varje gång tror jag att det är slut by Amnestypodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Jihad och hans bröder upptäcks av den svenska polisen när de når gränsen. De söker asyl och väntar på en flyktingförläggning innan beskedet om uppehållstillstånd kommer. Hela tiden tänker han på sin mamma som fortfarande är kvar i Libanon.

# data[].attributes.headline
10. Om migration, asyl, integration och alltihop

# data[].attributes.subject
10. Om migration, asyl, integration och alltihop

# data[].attributes.headline
9. "Varje gång trodde jag att det var slut" 
- om att komma som flykting till Sverige.

# data[].attributes.subject
9. "Varje gång trodde jag att det var slut" 
- om att komma som flykting till Sverige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Migrationsverket ansvarar för att pröva ansökningar från personer som vill bo i Sverige, söka skydd eller bli svenska medborgare.

# data[].attributes.headline
Se hur befolkningen ändras i olika svenska kommuner fram till 2033

# data[].attributes.subject
Se hur befolkningen ändras i olika svenska kommuner fram till 2033

# data[].attributes.attachment_link.description
‪© 2019-2021, SAS Institute Inc., Cary, NC, USA. All Rights Reserved.‬

# data[].attributes.body
(PP punkt 1)

# data[].attributes.headline
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.subject
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis AI för skolor: Enklare förklarat - Jag ger dig anpassade eller enkla förklaringar till vad du vill ha, anpassade efter din årskurs/ålder…

# data[].attributes.attachment_link.title
Malala Yousafzai receives Nobel Peace Prize 2014

# data[].attributes.headline
5. Malala - löser hon befolknings-problemet?

# data[].attributes.subject
5. Malala - löser hon befolknings-problemet?

# data[].attributes.attachment_link.title
Malala Fund (@malalafund) Official | TikTok

# data[].attributes.attachment_link.description
Malala Fund (@malalafund) on TikTok | 13.6M Likes. 821.7K Followers. For a world where girls can learn + lead ♥️.Watch the latest video from Malala Fund (@malalafund).

# data[].attributes.headline
Sveriges befolknings-pyramider 1900 - 2024

# data[].attributes.subject
Sveriges befolknings-pyramider 1900 - 2024

# data[].attributes.body
<-- Till övning C.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagog Värmland | Artikel | Nytt material för att undervisa om migration

# data[].attributes.attachment_link.description
Här är ett material för att undervisa om migration på mellanstadiet, fritt att använda. Det är utvecklat under två års tid av en grupp...

# data[].attributes.headline
Nyanlända kvinnor skriver bok på svenska

# data[].attributes.subject
Nyanlända kvinnor skriver bok på svenska

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur är det att komma som flykting till Sverige? En liten aning kan man få i antologin Nya Röster, där åtta nyanlända kvinnor, som tillsammans har gått en skrivarkurs i Åmål, skriver om kärlek, livet före kriget och det nya hemlandet. Hör Anita K Alexanderson, initiativtagare till kursen och antologin, och Latifah Chebah, som skrivit en av novellerna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nya Röster: Antologi med texter av nyanlända kvinnor - P1 Morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur är det att komma som flykting till Sverige? En liten aning kan man få i antologin Nya Röster, där åtta nyanlända kvinnor, som tillsammans har gått ...

# data[].attributes.headline
App hjälper flyktingar i Holland att lära känna sitt nya hemland.  

# data[].attributes.subject
App hjälper flyktingar i Holland att lära känna sitt nya hemland.  

# data[].attributes.body
Är den bra? Döm själv!

# data[].attributes.attachment_link.title
Home - Welcome app: the app for integration.

# data[].attributes.attachment_link.description
The platform to connect newcomers, locals, organizations, and municipalities. To find and provide information, activities, and contacts.

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Fortsatt svårt för syrier att få familjeåterförening i Sverige - P1 Morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
För ett år sedan öppnade regeringen för att syrier skulle få göra den obligatoriska intervjun på svenska ambassaden i Sudan i Afrika. Men där är kön idag ...

# data[].attributes.body
Diagram från migrationsverket

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Så får du asyl i Sverige - Aftonbladet TV

# data[].attributes.attachment_link.description
Aftonbladet perspektiv förklarar: De åtta första stegen i asyllabyrinten

# data[].attributes.body
Infördes hösten 2015

# data[].attributes.attachment_link.title
Nya hårda flyktinglagen – det här handlar det om

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen klubbade på tisdageftermiddagen igenom en ny, tuff asyllag. Den ska minska invandringen – men splittrar enligt kritiker barnfamiljer helt i onödan. De

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eurostat är EU:s statistikkontor. De publicerar europeiska statistikuppgifter vilket gör det möjligt att jämföra olika länder och regioner.
Eurostats databas Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
Skillnader i Migrationsverkets och Eurostats statistik som rör asylsökande

Eurostat redovisar fler asylsökande än Migrationsverket. Det beror på att Migrationsverket räknar en ansökan från en person som befinner sig i Sverige med uppehållstillstånd med anknytning som grund enligt den tillfälliga lagen*, och som sedan söker asyl, som en förlängning på nuvarande tillstånd. I Eurostats statistik räknas detta som en förstagångsansökan (om personen aldrig tidigare sökt asyl i Sverige). I övrigt är det samma grupperingar som görs för asylsökande.
Eurostats statistik över inkomna ansökningar om asyl Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
I Eurostats kategorisering av avgjorda asylärenden i första instans ingår även ej prövade i sak enligt direktiv 2013/32/EU.
Eurostats statistik över avgjorda asylärenden Länk till annan webbplats, öppnas i nytt fönster.
*Lag (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige.

# data[].attributes.body
Artikel från Dagens Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En utskrift från Dagens Nyheter, 2023-10-09 12:38

Artikelns ursprungsadress: https://www.dn.se/nyheter/varlden/eu-overens-om-kvotflyktingar/

VÄRLDEN

EU-länderna har nått en politisk överenskommelse om att fördela ytterligare 120.000 asylsökande. Men hur det ska ske är ännu oklart.

Detta är en låst artikel. Logga in som prenumerant för att fortsätta läsa.

eller:

DIGITAL PRENUMERATION

Läs gratis till nyårsafton!

Alla artiklar gratis fram till 31 december, sen för halva priset i ett helt år (endast 75 kr/mån). Därefter ord. pris 149 kr/mån. Ingen bindningstid. Säg upp enkelt online.

Genom att klicka på "Godkänn köp" godkänner jag prenumerationsvillkoren och bekräftar att jag tagit del av Bonnier News personuppgiftspolicy. Dagens Nyheter är en del av Bonnier News AB, som ansvarar för kundrelationen samt för behandlingen av dina personuppgifter. Erbjudandet gäller endast nya prenumeranter.

# data[].attributes.attachment_link.description
EU-länderna har nått en politisk överenskommelse om att fördela ytterligare 120.000 asylsökande. Men hur det ska ske är ännu oklart.

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
P1-MORGON ONSDAG 3 AUGUSTI

Hittills i år har över 3000 människor rapporterats döda eller saknade på Medelhavet, enligt siffror från den internationella organisationen för migration, IOM. Det är långt fler än under samma period förra året. Efter att den så kallade Balkanrutten har stängt, har flyktvägen över Medelhavet från Libyen till Italien blivit vanligare. Samtal med Jesper Lindau, Ekots utsände i Mellanösternoch Patrik Engström, chef på gränspolisen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Allt fler dör på flykt över Medelhavet - P1 Morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
Hittills i år har över 3000 människor rapporterats döda eller saknade på Medelhavet, enligt siffror från den internationella organisationen för migration, ...

# data[].attributes.headline
I kaoset i Mosul: Barnen kom bort från föräldrarna - hur hittar man varandra igen?

# data[].attributes.subject
I kaoset i Mosul: Barnen kom bort från föräldrarna - hur hittar man varandra igen?

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det är 42 grader varmt under viadukten nära gamla stan i Mosul. Hit har några hundra människor lyckats ta sig - ofta under beskjutning och längs minerade gator. Snabbt hoppar de som tagit sig hit helskinnade upp på lastbilar som ska föra dem till stora uppsamlingsläger.

Kvar på de heta trottoarkanterna sitter de som hamnat i en ny katastrof.

- Ingenstans kan jag finna mina två barn. Min dotter är fem månader gammal och min son tolv år. Jag vet inte om de lever eller är döda. Kanske har IS tagit dem, säger Sofian Al Rawi.

Raketattack och kaos

Familjen flydde genom att smyga från hus till hus i riktning mot friheten och därefter sprang de, efter tre år av terror från Islamiska staten. Men mitt under flykten kom en raketattack och allt blev kaotiskt. Och i röran försvann familjens två yngsta barn.

- Jag sprang med min mor och mina syskon var lite bakom oss, med våra grannar, men plötsligt var de borta. Jag vet inte vad jag sak tro, säger storasyster Faozia.

Försöker att ringa alla

Det råder kaos under viadukten inte långt från gamla stan i Mosul. Ingen orkar riktigt tänka på de liv som inte gick att rädda eller de som är försvunna. Några ligger uttorkade kvar i dammet och väntar på vård.
LÄS MER: Sista etappen inledd i slaget om Mosul
Fyrbarnspappan Sofian står förtvivlad med mobiltelefonen i sin hand och försöker att ringa alla som kan veta någonting om hans två saknade barn.

- Allt är IS fel. De har tagit allt ifrån oss. Vi har försökt att fly så länge och när vi äntligen lyckas slutar det så här, säger fyrabarnspappan.

Hundratals letar anhöriga

De är bara en av hundratals familjer som letar efter sina anhöriga i området. Överallt i den sönderbombade staden finns liknande öden. Många skadas, andra dör, men smärtan av att plötsligt stå där - i ett av världens farligaste områden - utan sina barn, är obegripligt svår att föreställa sig.

Då plötsligt kommer beskedet att två barn har anlänt till en mindre uppsamlingsplats, en halvtimme bort.

- Vi har fått hoppet tillbaka. Vi har bara upplevt ondska de senaste tre åren, men nu finns Gud med oss igen, säger barnens mor Sheimaa Al Rawi.

Lycklig slut

En ambulans körs fram och resan tar oss genom kriget med ylande sirener. Det är långt ifrån fred i västra Mosul och en fortsatt lång period av hårda strider ligger framför civilbefolkningen. Hundratusentals människor lever fortfarande under IS terror, men för en gångs skull kan vi berätta en lycklig historia från Mosul.

För en kort stund senare kan familjen återförenas.

- Det här är den lyckligaste dagen i mitt liv. Vi lyckades fly och alla mina barn lever, säger Sofian. Därefter står han kvar länge, under den brännande solen, gråtandes med sina barn i sin famn.
LÄS MER: Uppgift: Tusentals kroppar i slukhål - IS kan ligga bakom

# data[].attributes.attachment_link.title
Sofian kom ifrån sina barn i flykten från terrorn i Mosul - här återförenas familjen

# data[].attributes.attachment_link.description
Varje dag försöker tusentals människor fly från Islamiska statens, IS, terror i Mosul, men vägen ut är livsfarlig. Många skadas och dör och familjer splittras under sina försök att nå friheten. En av dem är Sofian Al Rawi, som kom ifrån två av sina barn i flykten.

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.description
Ska motståndarna till bindande kvoter för flyktingmottagning köras över? Det är frågan vid dagens EU-möte. En majoritet bland regeringarna vill nu ha fördelning av flyktingar, men inom EU-samarbetet drar man sig i det längsta för att köra över motvilliga medlemsstater.

# data[].attributes.body
Hur EU stänger ute flyktingar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Välkomna till det nya Europa.
Det är inte samma Europa som flyktingarna kom till för ett år sedan. Då kunde de vandra upp genom Balkan och de kunde cykla in i Norge från Ryssland. Europa var öppet och länder som Sverige och Tyskland sa: välkomna.
Det nya Europa präglas av stängsel, vakter och rakbladsvass spärrtråd.

Text: Peter Kadhammar Foto: Urban Andersson

D

et nya stängslet är högt och mycket välbyggt. Maskorna är så små att det är omöjligt att klättra, fingrarna får inte plats, och självklart inte heller fötterna, och högst upp finns rakbladsvass concertinatråd, och på andra sidan stängslet ligger mer tråd som en ändlös vass, farlig orm och sedan kommer ett nytt stängsel.

Vem tar sig förbi en sådan avspärrning? Ingen. Dessutom patrullerar poliser i mörkblå uniformer och vart man än tittar är ordningsmaktens minibussar parkerade, och på taken roterar deras gula varningsljus.
Men avspärrningen kan inte sträcka sig ända från Calais ner genom Europa och över Balkan för att stänga ute alla de miljoner som vill till frid, frihet och försörjning. Så stängslet blir förutom en rent lokal säkerhetsåtgärd en symbolisk gest: i Frankrike gäller fransk lag, vi tillåter inte att det springer en massa folk upp på genomfartsleden mot kanalfärjorna för att smyga sig på långtradarnas släp eller lägga sig hjulaxlarna eller Gud vet vilka livsfarliga utrymmen för att gömma sig!

Gäller fransk lag även i Djungeln? Eller finns det en Djungelns lag?
Hur många som bor här vet ingen. En hjälporganisation säger 9 100 personer, kommunen säger 6 900. De är i alla fall ense om att antalet har ökat dramatiskt, trots försöken att hålla dem borta från Europa, Frankrike och Calais, och trots besked från självaste presidenten att Djungeln snart ska rivas.

Inte bara de materiella omständigheterna markerar migrantlägrets sociala nivåer. På en sanddyn har någon byggt en altan av spånskivor framför sitt stora hus där väggarna består av svarta plastdukar. Spånskivorna har svällt i de kalla höstregnen och buktar sig. Runt verandan har denne driftige hemmansägare fäst vita snören i pinnar för att markera gränsen till sin egen plätt på jorden.
En annan har med möda skyfflat ihop så mycket sand och grus att han byggt en stabil terrass som klarar regnen och den fuktiga luften från havet. Han har fått tag i lite concertinatråd som han lagt framför terrassen så att hans hem och planterade blommor får vara ifred.
Jag skriver "han" därför att Djungeln uteslutande består av män. Det finns en särskild gated community för kvinnor och barn också men de är inte så många.

Där sitter en ung man på huk och tvättar sina vita trainers i en balja.
Där står en man mellan två sanddyner och granskar sig själv en en liten spegel. Han rättar till håret på höger sida. Granskar på nytt sig själv, rättar till håret lite mer, kontrollerar i spegeln.
Här finns kiosker som säljer cigaretter fem och fem, afghanskt snus, headsets, laddare, kex, frigolittallrikar. Här finns restauranger och kaféer (Peace Restaurant, Khyber Café, United Kingdom Restaurant). Här finns moskeéer och en stor etiopisk-ortodox kyrka.

Djungeln är en liten stad men i stället för städernas vanliga ljud av bilar, buller, tutande, plingande och odefinerbara bakgrundsbrus, är det dominerande ljudet i Djungeln - hosta. Överallt hör man hostningar och harklingar av män som går omkring i flipflops och sandaler utan strumpor och överallt känner man röken från eldarna där de försöker värma sig.
Över allt detta - liv - höjer sig det stora, nya stängslet som ska stoppa dessa energiska och desperata män.

Vid stängslet är telefonmottagningen god, och vid stängslet kan man vara i fred från Djungelns trängsel. Så sitter män på rad men med långa mellanrum vid barriären som stänger dem ute, eller inne, och pratar i sina mobiler med vänner som mirakulöst tagit sig igenom och nått England eller med vänner och släktingar i Sudan, Etiopien, Eritrea, Afghanistan eller något flyktingläger i Mellanöstern.

Som Abdela Hassen, 17, från Etiopien. I fem månader har han varit i Djungeln. Han vill till England. Det finns ingen frihet i Frankrike säger han. Polisen sprutar pepparspray. Abdela håller upp handen som om han håller en sprayflaska och säger: psssccchhh.
I går, säger Abdela, tog sig min vän till England. Han smög ombord på en lastbil och kom över.
Abdela Hassan ler.
Stängslet kan inte hindra män och ungdomar som Abdela Hassan att försöka. De går bara en bit längre bort, till Totalmacken där långtradarchaufförerna brukar stanna och sova i hytterna, eller ännu en bit längre bort till motorvägens avfart mot bilfärjorna.
Varje kväll och varje natt rör sig ljudlösa skuggor längs vägen. Där kommer de - tre silhuetter som knappt är synbara, de smyger hukande mot långtradarparkeringen och försvinner in mellan fordonen, sitter på huk och väntar i tystnad, och när de blir upptäckta försvinner de lika tyst och snabbt ut på ängen bredvid vägen, för att snart komma tillbaka.
Polisen stannar en långtradare borta i rondellen och öppnar bakdörrarna och där i mörkret kurar 13 eller 14 unga män och poliserna sprutar dem med pepparspray och de unga männen hoppar ner och går rasande mot Totalmacken. De viftar med armarna och en av dem skriker "London, London", och poliserna skickar iväg ett par rökgranater för att skingra dem och de springer några steg för att sedan lugna sig.

En av dem har jag träffat tidigare på dagen. Han kommer från Sudan och bär en lustig keps med texten "Magic" på brättet. Vi skakar hand och jag känner den skarpa, frätande lukten av pepparsprayen och när jag kliar mig på kinden börjar det svida så svårt i ögat att jag måste gå in och skölja händerna och ansiktet på mackens toalett.
Mr Magic kom inte till London i natt heller.

Utanför toaletten står en polis och röker. Han ska strax bort till motorvägen och patrullera där migranter hukar vid avfarten. De vräker ut sten och grenar på vägen för att tvinga långtradarna att stanna och sedan försöker de hoppa på - kväll efter kväll, kväll efter kväll.
Längs vägen finns strålkastare och kontrollpunkter och poliser med nattkikare och en ambulans i beredskap och polisbilar som far fram och tillbaka, fram och tillbaka.

A

Slutpunkten kan vara bygget av ett stängsel: de gjutna betongfundamenten för stolparna, övervakningskamerorna, gränsstolparna som står mitt emot varandra likt soldater, gula på norska sidan och rödgröna på ryska; det kan vara den färska krosstenen på norska sidan och spången över den blöta ljungen som byggarbetarna kör sina fyrhjulingar på.
Slutpunkten kan också vara en människa, till exempel gränskontrollanten som fått i uppdrag att visa oss stängslet. Han presenterar sig inte, är tvär och när jag ställer en harmlös fråga vänder han sig häftigt mot mig:
- Som jag nyss sa ska jag föra er till stängslet. Vill du ställa frågor får du göra det till presstalesmannen!

En så spänd stämning vid en gräns markerar slutpunkten för euforin när stängslen revs i Europa och muren öppnades, när kommunismen gav upp och vår världsdel skulle bli en odelbar helhet. Alla som var med då minns glädjen, de värdiga och fredliga demonstrationerna, omfamningarna, tårarna, hoppet.
Det är 26 år sedan. De tycks ha varit en parentes, en tillfällig respit av fred och öppenhet.
Fortsätter man norrut kommer man till Jakobsälv som rinner ut i Barents hav. Östra sidan av älven är rysk, västra norsk. Gränsen går mitt i strömfåran.

På den norska sidan ligger en gul stuga som i halvdagern ser ut som en självlysande prick mot det höga ryska fjället. I stugans kök sitter Johnny och Astrid Skare, pensionärer, han före detta elingenjör, hon före detta städerska. Detta är Astrids barndomshem och de brukar vara här sju åtta månader om året, så länge vägen är farbar.
Astrid har aldrig varit över på ryska sidan. Jag har haft dem som grannar hela mitt liv, nej, det bryr jag mig inte om, säger hon.
Johnny har varit över, han arbetade till och med ett tag i Murmansk, men det är länge sedan nu.
Även om de inte är särskilt intresserade av grannlandet som ligger 50 meter bort så är de desto mer intresserade av de 200 meter långa stängslet.
Jag förstår det inte, säger Johny. Det ger en sådan ... kall signal. Det har blivit mer och mer öppet mellan Norge och Ryssland och så sätter de upp en konstgjord gräns. Jag håller med dem som blir förbannade.

Där Astrids och Johnnys stuga ligger med det enorma gnejsberget som fond vore det lätt att säga: Vi har ju hur mycket plats som helst för att ta emot flyktingar!
Men flyktingmottagande handlar naturligtvis inte om fysiskt utrymme utan om ekonomi och samhällsorganisation.
Förra hösten passerade 5500 migranter gränsen i Storskog, de flesta på cykel eftersom Ryssland inte tillåter någon att korsa gränsen till fots.

Kommunledningen Sör-Varanger lät upprätta en flyktingläger i centralorten Kirkenes idrottshall. Aldrig hade man i Kirkenes, 3 600 invånare, sett maken till tillströmning.
- Det spred sig i sociala medier att den arktiska rutten var öppen. Det kom alla möjliga människor, syrier, afghaner, indier, pakistanare. En del hade bott åratal i Ryssland, säger Lena Bergeng som är vice kommunalråd för Arbeiderpartiet.

Hon är inte så naiv att hon tycker att gränsen ska stå vidöppen för alla som vill bosätta sig i Norge. Hon säger också att Sör-Varanger saknar möjlighet till permanent flyktingmottagning. Däremot är kommunen beredd att ta emot 80 flyktingar per år när de väl fått uppehållstillstånd (i Norge anvisar staten var flyktingar ska bo tills de kan försörja sig själv).

Gränsen ska vara öppen men kontrollerad. En öppen gräns betyder handel, arbete och välstånd. Sedan fyra år har Sör-Varangers invånare rätt att resa till de ryska grannkommunerna visumfritt och med bara sina ID-kort. Sör-Varanger har 10 000 invånare men värdet på handeln motsvarar en kommun med 40 000. Ryssarna kommer hit och köper elektronik, kaffe, sylt och blöjor, otroliga mängder blöjor. Norrmännen åker till andra sidan för att handla bensin, diesel, alkohol, cigaretter, klippa sig och besöka tandläkaren.

Ute skymmer det. Lena Bergeng sätter på sig jackan, lämnar kommunhuset och går ner till hamnen där det ligger två ryska fiskefartyg. Vattnet är stilla och i gattet på andra sidan fjärden kan man se horisonten och det öppna havet.
- 60 nationaliteter bor i Sör-Varanger. Det är här Norge möter världen, inte i Oslo. Och med stängslet vill Norge stänga världen ute, säger Lena Bergeng.

I

den lilla staden Elhovo i södra Bulgarien finns ett transitläger för flyktingar som kommit över gränsen från Turkiet. Det är inget konstigt med det.
Det konstiga är att flyktingarna inte får gå ut.
Lägret är inhyst i en gammal skola och den dammiga gården omges av stängsel och taggtråd. Medan jag talar med polismannen rusar barn ut på gården under stim och stoj, och föräldrarna följer efter. Jag tittar en stund på leken och sedan lämnar jag lägret.

På andra sidan gatan sitter Vladi Ivanov, 70, på en pall. Trottoarens betongplattor är farligt ojämna men vid husväggen är underlaget stabilt. Vladi pratar med grannfrun Tana Koleva, 67, medan Tanas man Dimiter sitter tyst, han är sjuk.
Tana: Jag är orolig för Bulgarien. Jag har bara motsvarande 60 euro i månaden i pension. Jag klarar mig inte på det.
Vladi: Min är 150.
Tana: I 40 år arbetade jag i textilfabriken. Den tvingades stänga redan på kommunisttiden men då gav de oss nya arbeten i varuhuset. Sedan privatiserades varuhuset och jag upptäckte att de bara hade betalat in hälften av pensionsavgiften för mig.
Vladi: Vi exporterade mat, möbler och militärmateriel! Nu har allt stängt...

En häst och vagn passerar sakta på kullerstensgatan som är full av hål. Det stillsamma klappret från hovarna bryter mot de höga, glada ropen från barnen i lägret.
Tana: Hör! Så högjudda de är! De kommer från kriget, visst, men vad jag ser är det mest unga och mest män som kommer hit.
Vladi: Jag var chaufför i det militära och sedan korpral i tio år. Jag fick pension vid 57 års ålder och sedan dess sitter jag här.
Han skrattar hest.
Tana: Drabbar inte kriget de gamla? De kanske bara är här för att hitta jobb?
Vladi: De kanske får betalt för att ta sig hit. Vad ska de göra här?
Ropen och skratten och tjattret upphör och det blir alldeles tyst.
Tana: I 500 år var vi under ottomanskt (turkiskt) välde. Det var ingen som tog hand om oss då.
Jag lyssnar på Tana och Vladi men mer efter ljudet från barnen. Varför hörs inget längre?
Tana: Staten pratar om djurskydd men det finns inget människoskydd i det här landet.

75 år senare, under kommunistregimens sista dagar, fördrev Bulgarien 360 000 av sina turkiska medborgare. Sammanlagt 850 000 människor tvingades byta sina turkiska namn till sådana som klingade mer bulgariskt.
Så har strävan efter enhet och en homogen befolkning skapat katastrof efter katastrof.
"Renhet" kräver ett samhälle som är slutet och absolut stillastående och vår tid är motsatsen till det.

Flyktingströmmen från Mellanöstern, Afghanistan och Afrika må vara dramatisk men de senaste 25 åren har en mycket större folkomflyttning ägt rum inom Europa. 20 miljoner människor har lämnat länderna som tidigare ingick i det kommunistiska Östeuropa, beräknar Internationella valutafonden, IMF. 20 miljoner! Det är den största folkvandringen som ägt rum i fredstid och motsvarar mer än två Sverige, eller de sammantagna befolkningarna i Lettland, Litauen, Tjeckien och Kroatien.
Denna enorma folkvandring går främst till Tyskland och övriga Västeuropa och har medfört dramatiska konsekvenser. Storbritannien lämnar EU för att slippa fler invandrare trots att landet har vunnit ekonomiskt på migrationen och handel precis som övriga Västeuropa, enligt IMF. Migranterna är i arbetsför ålder och ofta välutbildade.

Men siffror är en sak och hur man ser på sin omvärld något helt annat.
Och visst har även ett land som Bulgarien vunnit på det europeiska samarbetet. Det är ju bara att jämföra levnadsstandarden nu med kommunisttiden. Men tillväxten hade varit ännu högre om de arbetsföra hade stannat i stället för att resa till rikare länder. IMF beräknar att tillväxten i de forna kommunistländerna var sju procent lägre 1995-2012 än den skulle varit om arbetskraften stannat kvar.

I små städer som Malko Tarnovo blir gamlingarna kvar. Så ser det ut över hela Östeuropa. På kommunisttiden hade Malko Tarnovo 8000 invånare, nu är de bara 2 800. Borgmästaren Ilian Yanchev klagar över att alla med utbildning lämnar staden.
- Förr hade vi koppargruva, marmorbrott, en elektronikfabrik och en farmaceutisk. Vaktposterna vid gränsen rekryterades från lokalbefolkningen. Nu har vi skogsindustrin kvar och de anställer bara zigenare för att hålla nere lönerna. De är outbildade och kommer överalltifrån och är inte alls som zigenarna från vår stad som är välutbildade och integrerade.

Malko Tarnovo är en plats där hundarna sover på gatan och servitrisen på restaurangen vid torget inte har mer att göra än att hon kan umgås med sina vänner samtidigt som hon sköter sitt arbete.
Enda branschen som går framåt är gränsövervakning. Chefsinspektör Radoslav Kostov vid gränspolisen berättar att här för tio år sedan fanns 300 gränsvakter, nu är de uppåt 800. Förändringens vind. Men när jag pratar med Kostov i hans kala, trista arbetsrum känner jag att förändringen snarare är en återgång, samma känsla jag fick i Nordnorge.
Känslan förstärks av att en bild från kommunisttiden står lutad mot väggen. "Kamp" heter den och föreställer heroiska soldater med hundar som nedkämpar skurkaktiga infiltratörer.
Kostov är stel och ovillig att prata.
- Sedan 2013 har vi haft ett ökande antal migranter över gränsen.
Hur många?
- Specifika tal får jag inte nämna.

Jag har gjort upp med inrikesministeriet om att följa med en gränspatrull men Kostov säger att han har order om att vi inte ska få se gränsstängslet. Han för oss in i landet, bort från gränsen till två svenska poliser, hitskickade från Frontex, EU:s gräns- och kustbevakningsbyrå.
De väntar på en parkeringsplats där de ska låtsas göra kontroller av bilar så att Aftonbladets fotograf Urban Andersson kan få några bilder. Poliserna heter Lars Ställ och Morgan Björk. De säger att de inte förstår varför de ska stå på den här parkeringen. Varje dag patrullerar de det nya stängslet men just i dag ska de träffa oss ett par mil från gränsen och när de pratat med oss får de ledigt resten av dagen.
- Order från högre ort, säger chefsinspektör Kostov.

Ställ och Björk är hundförare. De är trevliga och professionella och visar gärna vad deras fantastiska hundar kan. Och de pratar gärna om de kluvna känslor det ger att med hundar söka efter flyktingar.
Lars: Vi försöker spåra flyktingarna, hinna ikapp dem och få dem att stanna.
Morgan: Det är jobbigt när vi inte hittar några.
Lars: Det känns konstigt att det ska behövas ett stängsel för att hålla folk ute.
Morgan: Samtidigt måste vi ha någorlunda kontroll. För allas säkerhet.

Innan vi hunnit åka ut ur stan säger min tolk att en militärbil skuggar oss och jag skämtar med honom om hur typiskt det är för Balkan att se intriger och konspirationer överallt. Men bilen följer verkligen efter oss och anropar en annan patrull längre fram som spärrar vägen: Det är absolut förbjudet att låta svenska journalister se stängslet. Order från högre ort.
Det känns som om vi är åter i kommunisttiden, eller kanske ännu längre tillbaka, på den tiden då lokala småpåvar styrde den balkanska provinsen och en utsocknes skribent kunde skapa skräck och misstänksamhet.

D

inko Valev sitter bredbent på den lilla kaféstolen och med händerna på sin rakade skalle. Han har parkerat sin Mercedes 500 Coupé AMG på gågatan. Hans flickvän sitter tyst bredvid medan han pratar.
- Jag kör längs gränsen med min fyrhjuling och har fångat över 100 flyktingar. Tio gånger har jag varit ute och tio gånger har jag tagit folk. Jag tacklar dem och lägger dem på marken och ringer polisen. Jag älskar mitt land. Jag vill inte att detta avskum ska ta över vårt land. Muslimer! Kan du inte se? Om fem år är de överallt om vi inte stoppar dem. De håller ihop.

Om en av dem är taliban omvänder han de andra. Jag vill inte att de ska leva i vårt land, jag vill inte att de ska leva i Europa.
Dinko Valev har blivit berömd i Bulgarien för sin jakt på flyktingar. Eller ökänd. Han säger att han kan samla ihop 3000 man över natten om det skulle behövas. Han säger att fem partier velat värva honom. I en annan intervju har han sagt att tio partier vill värva honom.

Klart är att Dinko Valev inte är ensam. Borgmästaren i grannstaden Topolovgrad har bett försvarsdepartementet om 30 automatkarbiner och pansarbilar för att sätta upp en frivillig gränspatrull.
Dinko Valev är 29 år. Han driver en skrotfirma. I tre år arbetade han på McDonalds i England men där trivdes han inte. Han säger att han började med 250 euro och nu har skrotfirman 50 anställda. Han vill inte att vi ska fotografera hans Mercedes.
- Jag anser att vi ska återinföra de gamla lagarna och skjuta dem som försöker korsa gränsen illegalt. Jag är först och främst emot dem för deras religion. De är fanatiker. Hjärntvättade.

M

änniskorna sköljer genom Mellanöstern och Europa i långa vågor och en del fastnar, som vrakgods efter en storm. Transitlägret i Lojane på gränsen mot Serbien är en sådan plats. Det är rent, snyggt, välordnat, har mycket personal och är ändå en plats av hopplöshet - och hopp.
Vem vill vänta månad efter månad? På vad? På att någon långt borta, i en huvudstad i ett annat land, ska fatta ett beslut som i ett slag förändrar livet för en namnlös kvinna med svart huckle långt nere på Balkan, för en liten flicka som kommit ända hit från Damaskus, en liten flicka som sitter i en barack som tjänar som skola och väntar, väntar, men hon är osäker på vad: att få resa vidare? längre bort från Damaskus?

Sex kvinnor sitter utomhus vid ett bord och fördriver tiden. De röker. De pratar.
- Jag är från Aleppo och har varit här i sju månader, säger en. Min man är i Hamburg. I ett år har han varit där.
- Min är i fängelse i Syrien, säger en annan.
Hon vill till Schweiz.
- Min är i Gaza.
Hon vill till Belgien.
- Min är här! Fast han sover.
De vill till Schweiz.
- Min är kvar i Syrien.
Kanada.
- Jag har ingen man.
Hon vill till Tyskland.

Lägerchefen Goran Stojanovski, en storväxt och blid karl som är anställd av makedoniska Räddningsverket, säger att alla har erbjudits asyl i Makedonien. De har tackat nej. De vill vidare men sitter här för Serbien inte släpper in dem, och inte Kroatien och inte Ungern och inte Österrike...
- Att inget veta är nervpåfrestande. Du kan inte säga åt en vuxen människa som är van att ta hand om sin familj: du måste sitta stilla här och inte göra något. De får magsår och alla möjliga psykosomatiska sjukdomar.

I lägret råder minutiös ordning: en ny lekplats, ljusa baracker, sopsortering, sjukstuga, barn- och familjeskyddscentrum, pingisbord, provisorisk sporthall, ett IT-rum med fyra datorer, ett klassrum, ett rum där småbarn kan leka och pyssla. I matsalen står åtta personer med blåa hårnät (hygienen!) och röda uniformer från Röda korset beredda med frukosten - yoghurt, bröd, bananer, oliver och kokta ägg.
Och runt all denna omsorg löper ett stängsel och högst uppe på stängslet finns den rakbladsvassa concertinatråden.

Bara 61 personer är i lägret nu men Goran Stojanovski förväntar sig att det snart kommer en ny våg.
- Det är bara att se vad som händer i Mellanöstern. I Turkiet finns två miljoner flyktingar, i Libyen väntar uppemot tre miljoner på att ta sig över Medelhavet.

Calais, Frankrike.
Och i natten rör sig skuggorna.

FAKTA: MURARNA RUNT EUROPA

2012-2014. Grekland byggde ett stängsel längs gränsen till Turkiet 2012 till en kostnad av 3 miljoner Euro. 2014 byggde även Bulgarien en mur mot Turkiet.

September 2015. Ungern byggde en mur mot gränsen till Serbien. Vid staden Rötzke stängdes vägen in i EU, vilket orsakade kravaller bland flyktingar.

Oktober 2015. Ungern byggde ännu ett stängsel, den här gången mot gränsen till Kroatien. Därmed stängde landet ännu en väg för flyktingar in i EU.

November 2015. En ny mur byggdes mellan kroatien och Slovenien. Samtidigt färdigställde Makedonien sin mur mot Grekland.

2016. Bulgarien utökar sitt befintliga stängsel mot Turkiet. Norge bygger ett stängsel mot gränsen till Ryssland. I franska Calais påbörjas ett fyra meter högt stängsel som ska hindra flyktingar från att ta sig ombord på fordon på väg till Storbritannien.

Dessutom har Spanien, sedan 2005, haft stängsel i enklaverna Melilla och Ceuta för att hindra främst marockanska flyktingar att ta sig in i landet. När flyktingavtalet mellan EU och Turkiet blev klart påbörjade Turkiet byggandet av en mur längs den syriska gränsen som ska hindra flyktingar att ta sig in i landet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkomna till det nya Europa. Det är inte samma Europa som flyktingarna kom till för ett år sedan. Då kunde de vandra upp genom Balkan och de kunde cykla in i Norge från Ryssland. Europa var öppet och länder som Sverige och Tyskland sa: välkomna. Det nya Europa präglas av st...

# data[].attributes.headline
"Trump pratar murar - EU har redan byggt dem"

# data[].attributes.subject
"Trump pratar murar - EU har redan byggt dem"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hösten 2015. Statsminister Stefan Löfven håller tal i ett regnigt Stockholm. Europa står mitt i den största flyktingvågen i modern tid.

- Mitt Europa tar emot människor som flyr från krig. Mitt Europa bygger inte murar.

Men det var just vad Europa gjorde.

Ett år efter Löfvens tal har ungefär en fjärdedel av Europas länder rest stängsel eller meddelat att man planerar att göra det för att stoppa människor från att komma in. Minst sju nya stängsel har påbörjats sedan början på 2015.

Ungern, som redan förra året byggt ett 175 kilometerlångt taggtrådsstängsel, planerar nu att bygga ett nytt, "mer massivt" stängsel, intill det gamla.

Storbritannien bygger en mur i franska Calais som ska komplettera det stängsel som redan finns.

Ståltråden finns också i vår absoluta närhet. Norge har just byggt ett 3,5 meter högt och 200 meter långt ståltrådsstängsel längs gränsen mot Ryssland.

Murar på modet

Men även om Europas stängsel har rests i hög fart är det en annan mur som har stått i världens fokus: Donald Trumps mur mot Mexiko. Den har hånats, ifrågasatts men också hyllats - ungefär som Trump själv.

Vad är det då med Trumps planer som fått oss att uppfatta dem som något annat än Europas stängsel? Är "the wall" en helt ny grej?

Inte alls, menar Ruben Andersson, lektor i migration vid Oxford university.

- Hans plan är visserligen det mest extrema kring migrationen som vi hör i presidentvalsdebatten men den bygger på precis samma tänk som i Europa. Han återvinner gammal skåpmat.

Retorik. Så stavas till stor del anledningen till att vi uppfattar Trumps projekt som något annat än stängslen i Europa.

- Bara att Trump pratar om "the wall", muren, säger ganska mycket. I Europa har vi aldrig velat prata om murar när det gäller migrationskontroller. Symboliken i detta är oerhörd, säger Ruben Andersson.

Trump förenar också sitt tal om muren med en plan om att deportera "illegals" alltså de som befinner sig i USA utan tillstånd. Något som bidrar till uppmärksamheten kring Trumps migrationspolitik.

- Det är kanske det mest skrämmande med detta, att deportera elva miljoner på kort tid det skulle bli en humanitär katastrof, säger Peo Hansen, professor i statsvetenskap vid Linköpings universitet.

Murens paradox

Mycket tyder dock på att stängsel och murar inte har den effekt som politiker har önskat. En tredjedel av gränsen mellan Mexiko och USA är redan i dag täckt av barriärer i form av cementplattor och stängsel. Enligt Peo Hansen har den befintliga barriären inte bidragit till den minskning av mexikanska migranter som märkts de senaste åren.

Paradoxalt nog gör muren snarare det svårare för mexikaner i USA att återvända.

- En av de största effekterna som gränshindren har fått är ökade svårigheter att ta sig från USA till Mexiko. Man får inlåsningseffekter, i dag är det ett högriskprojekt att ta sig till Mexiko om man inte har papper, säger Peo Hansen.

Stängsel skapar kaos - och mer stängsel

I Europeiska länder innebär ökade gränskontroller och stängsel att migranter söker andra vägar, ofta mer riskfyllda, säger Ruben Andersson.

- Ser man det kortsiktigt politiskt - och cyniskt - så är stängsel effektivt. Politiker får visa att de är starka och kan bekämpa migrationen.

Stängsel skapar också mer kaos - något som faktiskt kan föda mer stängsel.

- Politiker kan peka på kaoset och visa hur illa det är samt kräva mer stängsel och tillsätta mer resurser.

Men på längre sikt och i större perspektiv så innebär stängslen att migranter tvingas leta upp nya vägar och ta större risker.

Stängslen i de spanska enklaverna Melilla och Ceuta har till exempel förstärkts och höjts för att stoppa försök att storma dem - trots det kom förra året fler migranter till städerna jämfört med året innan. Färre tog visserligen vägen via stängslet men kom istället gömda i bilar eller via havet.

Om nu stängslen inte ger någon långsiktig effekt varför verkar då världens länder närmast besatta av dem?

Svaret är signalpolitik, menar Ruben Andersson. Det är viktigare att väljarna upplever att ledare är starka och sätter ner foten mot migration och terrorism än att muren faktiskt gör vad man säger att den ska göra: bekämpa invandring.

- Det handlar om kortsiktiga, politiska vinningar. Ledarna skickar en stark signal till väljarna: Stark stat, stark regering och hårda tag.
Är det ens möjligt för Donald Trump att bygga sin mur? Här ger statsvetaren svar:

# data[].attributes.attachment_link.title
Trump pratar murar - Europa har redan byggt dem

# data[].attributes.attachment_link.description
Den mur som Donald Trump vill bygga mot Mexiko är än så länge bara snack. I Europa däremot byggs det för fullt. Här har vart fjärde land tagit till stängsel och taggtråd för att stänga människor ute. Ändå pratas det inte lika högt om saken.

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Vem är det egentligen som kallas för flykting? - Aftonbladet TV

# data[].attributes.attachment_link.description
Aftonbladet perspektiv reder ut begrepp och fenomen i tiden - enkelt och tydligt.

# data[].attributes.headline
Varför inte bara flyga till EU? Varför ta den farliga båtresan?

# data[].attributes.subject
Varför inte bara flyga till EU? Varför ta den farliga båtresan?

# data[].attributes.body
Videoklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Why Boat Refugees Don't Fly! - Factpod #16

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.body
Lyssna på programmet "Jävla vitskallar" på länken till vänster! <--

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.body
(<-- Facit till vänster!)

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Millenniemålen 2000-2015

Innan de globala målen kom 2015, fanns det åtta milleniemål som FN och världens länder arbetade med från år 2000. Det var mest de fattigare länderna som arbetade med milleniemålen och de skulle nås år 2015. Målet var bland annat att ta bort fattigdom, kämpa mot malaria och minska dödlighet bland barn. De globala målen liknar milleniemålen men ser ut på ett annat sätt.
Läs mer om ett av de 17 globala målen här
Globala målen 2015-2030

Milleniemålen var bra hjälpmedel för att bidra till och mäta utvecklingen i världen. Under en FN-konferens i Rio de Janeiro år 2012 beslutade världens ledare att de skulle sätta upp nya mål. Det tog tre år för tusentals forskare, företag och många andra att ta fram ett dokument som kallas Agenda 2030 och som ska gälla för alla människor i hela världen.

I september 2015 bestämde FN att Agenda 2030 blir verklighet genom att ta fram de 17 globala målen och de 169 delmålen. Alla mål är viktiga för att skapa hållbar utveckling. Flera mål är kopplade till och påverkar varandra.

Hållbar utveckling

Med hjälp av Agenda 2030 och de globala målen vill man skapa hållbar utveckling. Det betyder att vi måste leva på ett sätt idag som gör att generationer som kommer ska kunna ha samma möjligheter som vi.

Det finns tre dimensioner av hållbar utveckling; ekonomisk, social och ekologisk dimension. Dimensionerna var viktiga när man tog fram de globala målen.

Ansvaret för att nå målen

Agenda 2030 är ingen lag, utan ett dokument som länderna frivilligt har skrivit under.

Ansvaret för att nå målen ligger på regeringar i alla FN-länder. I Sverige arbetar hela regeringen med att nå Agenda 2030, men vi har alla ett ansvar för att ingen människa ska lämnas utanför.

# data[].attributes.attachment_link.title
Globala målen - Läs om Globala målen - 17 mål för hållbar utveckling

# data[].attributes.attachment_link.description
Innan de globala målen kom 2015, fanns det åtta milleniemål som FN och världens länder arbetade med från år 2000. Det var mest de fattigare länderna som arbetade med milleniemålen och de skulle nås år 2015. Målet var bland annat att ta bort fattigdom, kämpa mot malaria och minska dödlighet bland barn.

# data[].attributes.body
(Se artikel nedan)

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordens befolkning passerar åtta miljarder - P1-morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag beräknas jordens invånare spräcka gränsen på 8 miljarder människor.Det är en milstolpe för mänskligheten, konstaterar chefen för FN:s befolkningsfond ...

# data[].attributes.headline
4. Undersök världen med hjälp av Gapminder

# data[].attributes.subject
4. Undersök världen med hjälp av Gapminder

# data[].attributes.body
Titta här!

# data[].attributes.attachment_link.description
Svaret är inte så enkelt som man kan tro. "Blir världen bättre?" finns för att försöka ge ett svar på frågan genom att lyfta fram de många saker som faktiskt blir bättre i världen, men även visa vad som fortfarande måste förbättras.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
World Population: Past, Present, and Future

(move and expand the bar at the bottom of the chart to navigate through time)

The chart above illustrates how world population has changed throughout history. View the full tabulated data.

At the dawn of agriculture, about 8000 B.C., the population of the world was approximately 5 million. Over the 8,000-year period up to 1 A.D. it grew to 200 million (some estimate 300 million or even 600, suggesting how imprecise population estimates of early historical periods can be), with a growth rate of under 0.05% per year.

A tremendous change occurred with the industrial revolution: whereas it had taken all of human history until around 1800 for world population to reach one billion, the second billion was achieved in only 130 years (1930), the third billion in 30 years (1960), the fourth billion in 15 years (1974), and the fifth billion in only 13 years (1987).

During the 20th century alone, the population in the world has grown from 1.65 billion to 6 billion.

In 1970, there were roughly half as many people in the world as there are now.

Because of declining growth rates, it will now take over 200 years to double again.

Wonder how big was the world's population when you were born?
Check out this simple wizard or this more elaborated one to find out.

Growth Rate

Population in the world is growing at a rate of around 0.91% per year in 2024 (up from 0.88% in 2023, and down from 0.98% in 2020, and 1.06% in 2019). The current population increase is estimated at around 73 million people per year.

Annual growth rate reached its peak in the late 1960s, when it was at around 2%. The rate of increase has nearly halved since then, and will continue to decline in the coming years.

World population will therefore continue to grow in the 21st century, but at a much slower rate compared to the recent past. World population has doubled (100% increase) in 40 years from 1959 (3 billion) to 1999 (6 billion). It is now estimated that it will increase by 50% in the subsequent 40 years, to reach 9 billion by 2037.

The latest world population projections indicate that world population will reach 10 billion persons in the year 2057 and 10.4 billion in 2100.

World Population (2024 and historical)
View the complete population historical table
World Population Forecast (2025-2050)
View population projections for all years (up to 2100)
World Population Milestones

10 Billion (2058)

The United Nations projects world population will reach 10 billion in the year 2058.

9 Billion (2037)

World population is expected to reach 9 billion in the year 2037.

8.1 Billion (current)

The current world population is 8,109,479,367 as of Thursday, May 16, 2024 according to the most recent United Nations estimates elaborated by Worldometer. The term "World Population" refers to the human population (the total number of humans currently living) of the world.

8 Billion (2022)

World population has reached 8 billion people on November 15, 2022 according to the United Nations. The U.S. Census Bureau International Database (IDB) estimates instead that the world population hit 8 billion on September 26, 2023. In their note, they added: " Emphasis on the word estimates. There are many sources of uncertainty in estimating the global population, and it's unlikely this population milestone was reached on that exact date" [ source]

7 Billion (2010)

According to the latest revision by the United Nations (released in 2022), world population reached 7 Billion in late 2010 (after being previously estimated as occurring on October 31, 2011). The U.S. Census Bureau made a different estimate, for which the 7 billion mark was reached on March 12, 2012.

6 Billion (1998)

According to the latest revision by the United Nations (released in 2022), the 6 billion figure was reached towards the end of 1998 (this was previously estimated as occurring on October 12, 1999, celebrated as the Day of 6 Billion). According to the U.S. Census Bureau instead, the six billion milestone was reached on July 22, 1999, at about 3:49 AM GMT. Yet, according to the U.S. Census Bureau, the date and time of when 6 billion was reached will probably change because the already uncertain estimates are constantly being updated.

Previous Milestones

Summary Table

1 - 1804 ( 1803 years): 0.2 to 1 bil.

1804 - 2022 ( 218 years): from 1 billion to 8 billion

World Population by Region

World Population Density (people/km²)

Population density map of the world showing not only countries but also many subdivisions (regions, states, provinces). See also: World Map

Courtesy of
Junuxx at en.wikipedia [ CC-BY-SA-3.0 or GFDL], via Wikimedia Commons

World Population by Religion

According to a recent study (based on the 2010 world population of 6.9 billion) by The Pew Forum, there are:

2,173,180,000 Christians (31% of world population), of which 50% are Catholic, 37% Protestant, 12% Orthodox, and 1% other.

1,598,510,000 Muslims (23%), of which 87-90% are Sunnis, 10-13% Shia.

1,126,500,000 No Religion affiliation (16%): atheists, agnostics and people who do not identify with any particular religion. One-in-five people (20%) in the United States are religiously unaffiliated.

1,033,080,000 Hindus (15%), the overwhelming majority (94%) of which live in India.

487,540,000 Buddhists (7%), of which half live in China.

405,120,000 Folk Religionists (6%): faiths that are closely associated with a particular group of people, ethnicity or tribe.

58,110,000 Other Religions (1%): Baha'i faith, Taoism, Jainism, Shintoism, Sikhism, Tenrikyo, Wicca, Zoroastrianism and many others.

13,850,000 Jews (0.2%), four-fifths of which live in two countries: United States (41%) and Israel (41%).

World Population by Country

How many people have ever lived on earth?

It was written during the 1970s that 75% of the people who had ever been born were alive at that moment. This was false.

Assuming that we start counting from about 50,000 B.C., the time when modern Homo sapiens appeared on the earth (and not from 700,000 B.C. when the ancestors of Homo sapiens appeared, or several million years ago when hominids were present), taking into account that all population data are a rough estimate, and assuming a constant growth rate applied to each period up to modern times, it has been estimated that a total of approximately 106 billion people have been born since the dawn of the human species, making the population currently alive roughly 6% of all people who have ever lived on planet Earth.

Others have estimated the number of human beings who have ever lived to be anywhere from 45 billion to 125 billion, with most estimates falling into the range of 90 to 110 billion humans.

World Population clock: sources and methodology

The world population counter displayed on Worldometer takes into consideration data from two major sources: the United Nations and the U.S. Census Bureau.

1. The United Nations Population Division of the Department of Economic and Social Affairs every two years calculates, updates, and publishes estimates of total population in its World Population Prospects series. These population estimates and projections provide the standard and consistent set of population figures that are used throughout the United Nations system.

The World Population Prospect: the 2022 Revision provides the most recent data available (released in July of 2022). Estimates and projected world population and country specific populations are given from 1950 through 2100 and are released every two years. Worldometer, as it is common practice, utilizes the medium fertility estimates.

Data underlying the population estimates are national and sub national census data and data on births, deaths, and migrants available from national sources and publications, as well as from questionnaires. For all countries, census and registration data are evaluated and, if necessary, adjusted for incompleteness by the Population Division as part of its preparations of the official United Nations population estimates and projections.

2. The International Programs Center at the U.S. Census Bureau, Population Division also develops estimates and projections based on analysis of available data (based on census, survey, and administrative information) on population, fertility, mortality, and migration for each country or area of the world. According to the U.S. Census Bureau, world population reached 7 billion on March 12, 2012.

For most countries adjustment of the data is necessary to correct for errors, omissions, and inconsistencies in the data. Finally, since most recent data for a single country is often two years old on average, the current world population figure is necessarily a projection of past data based on assumed trends. As new data become available, assumptions and data are reevaluated and past conclusions and current figures may be modified.

For information about how these estimates and projections are made by the U.S. Census Bureau, see the Population Estimates and Projections Methodology.

Why Worldometer's Population Clock is the most accurate

The above world population clock is based on the latest estimates released in July of 2022 by the United Nations. It will show the same number wherever you are in the world and whatever time you set on your PC.

Visitors around the world visiting a PC clock based counter, instead, will see different numbers depending on where they are located. This is the case with other world population clocks - such as the one hosted on a United Nations website, reaching 8 billion in 24 different instances (one per hour) on November 15, 2022, when each local time zone reached 12:10:08. Similarly, in 2011, the clocks on a UN website and on National Geographic - showed 7 billion whenever the visitor's locally set PC clocks reached 4:21:10 AM on October 31, 2011.

Obviously, the UN data is based on estimates and can't be 100% accurate, so in all honesty nobody can possibly say with any degree of certainty on which day world population reached 7 billion (or any other exact number), let alone at what time. But once an estimate is made (based on the best data and analysis available), the world population clock should be showing the same number at any given time anywhere around the world.

# data[].attributes.attachment_link.title
World Population Clock: 8.1 Billion People (LIVE, 2024) - Worldometer

# data[].attributes.attachment_link.description
How many people are there in the world? World population has reached 8 billion on November 15, 2022 according to the United Nations. World population live counter with data sheets, graphs, maps, and census data regarding the current, historical, and future world population figures, estimates, growth rates, densities and demographics

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.title
Färre barn föds: "Kan vara ett trendbrott" - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Under årets första sex månader föddes 6,7 procent färre barn än under samma period i fjol, det visar nya siffror från statistikmyndigheten SCB."Det är ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Begreppen flykting, asylsökande och migrant används ibland som synonymer när vi beskriver människor som har lämnat sina hemländer och korsat landgränser, men det är viktigt att veta skillnaden.

En flykting är en person som svävar i fara i sitt eget land och därför är tvungen att fly. Det kan handla om att hon blir förföljd eller utsatt för kränkningar eller våld. Orsaker till förföljelsen kan vara etnicitet, religion, nationalitet, politisk ideologi eller tillhörighet till viss samhällsgrupp. Personer som flyr undan beväpnade konflikter och krig räknas och som flyktingar. Att fly från det egna blir det enda alternativet eftersom hon inte kan få skydd av den egna regeringen. Flyktingar har rätt till internationellt skydd.

Förenta Nationernas flyktingkommissarie (UNHCR) tillsattes av FN:s generalförsamling 1951 för att hjälpa de 1,2 miljoner flyktingar i Europa som fortfarande var hemlösa efter andra världskriget. I slutet av 2020 fanns det cirka 26,4 miljoner flyktingar i världen.

Har du redan ett abonnemang? Logga in

Gör ditt val för att läsa färdigt.

+ tillgång till alla källor som ligger till grund för våra förklaringar.

Tillgång till ett begränsat antal artiklar varje månad.

Avsluta när du vill. Betala med kort, Apple Pay eller Google Pay.

# data[].attributes.attachment_link.description
Begreppen flykting, asylsökande och migrant används ibland som synonymer när vi beskriver människor som har lämnat sina hemländer och korsat landgränser, men det är viktigt att veta skillnaden. En flykting är en person som svävar i fara i sitt eget land och därför är tvungen att fly.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Några kilometer från centrala Dakar i fiskesamhället Thiaroye sitter Mamadou Diop under ett halmtak och lagar fiskenät. Utanför vaggar hundratals smala träbåtar, så kallade piroger, på redden.

Mamadou är 73 år, far till tretton barn och har varit fiskare hela sitt liv. En längre bort surrar en vinkelslip när en båt lagas med stålbitar.

Vi fiskare har det svårt idag. Fångsterna har gått ner enormt under de senaste åren. Vi konkurreras ut av stora utländska båtar från Europa men kanske främst från Kina, säger han. De kan fiska över större områden, djupare och mer. Fisken har nästan försvunnit. På det så har fiskeutrustningen bara blivit dyrare, det är inte lätt, säger han.

Men om det fortsätter så här hur ska det då gå, undrar jag?

Läget är så svårt att det lett till att många unga nu försöker ta sig härifrån. Bege sig ut på havet. Jag vet att migrationen är ett globalt fenomen, men här har vi förlorat många unga som drunknat. Hundratals i det här området har försvunnit, säger han.

Stranden här i Senegal är startpunkten för många unga västafrikaner som söker ett bättre liv i Europa. Många kommer också från Guinea, Mali, Elfenbenskusten, Ghana. De flesta flyr inte i första hand krig och konflikter, utan drivs ut av överbefolkningen och fattigdom. Och trots en pandemi, stängda gränser så ser inte migrationsströmmen ut att minska.

Efter en fyra timmars bilfärd rakt norrut från Dakar når man St Louis, en gång i tiden Franska Västafrikas huvudstad och då en knutpunkt för flygtransporter från Europa till Sydamerika. Idag är det en dammig stad som bevarat mycket av sina gamla kolonialhus, och har blivit världsarvslistad av Unesco. Men det hjälper inte de många fiskare som också finns här.

Att ta sig till Europa har nästan blivit en rit bland unga män, många har provat, många har kommit tillbaka, många har försvunnit i vågorna. En av de som inkarnerar den senegalesiska drömmen, eller kanske, den västafrikanska drömmen, är före detta fiskaren Boly Gueye, 33 år. Vi möts på en livlig gata där det främsta transportmedlet är häst och vagn. Vi går upp för en smal trappa bort från larmet nere på gatan.

Boly Gueye var 19 år då han fiskade uppe vid kusten utanför Mauretanien då en av hans farbröder som var i båten med föreslog att de skulle ta sig över till Spanien. Först var jag emot det, men han insisterade så vi tog oss över. Två dar tog det att nå Kanarieöarna utan problem, säger han. Det här var 2006.

Den första tre månaderna satt han i förvar. Men lyckades sedan ta sig vidare till Coruna i Galicien i norra Spanien där han lärde sig spanska och började sälja småsaker som CD-skivor och så.

Men varför valde du att åka? frågar jag.

Det finns inga jobb här, och jag måste bidra till familjen, säger Boly. Jag har mina föräldrar och syskon som jag måste hjälpa. Det var därför.

Och idag kan man säga att han lyckades. Även om han inte har fast jobb, så klarar han sig på småhandel, huset vi befinner oss i har byggts av de pengar som han har dragit in. Boly Gueye har arbetstillstånd i Spanien, och har bara varit på besök här i Senegal. Om några veckor åker han tillbaka till Spanien igen.

Men inför framtiden, längre fram, säger han att han helst vill återvända till sitt hemland, Senegal. Min ambition är att investera och leva här säger han. Jag är senegales och bör investera här, jag i Spanien enbart för att arbeta och tjäna pengar, om och när jag fått ihop tillräckligt så kommer jag installera mig här, säger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fortsatt stark vilja att söka möjligheter på annat håll - P1-morgon

# data[].attributes.attachment_link.description
Några kilometer från centrala Dakar i fiskesamhället Thiaroye sitter Mamadou Diop under ett halmtak och lagar fiskenät. Utanför vaggar hundratals smala träbåtar, så kallade piroger, på redden. Mamadou är 73 år, far till tretton barn och har varit fiskare hela sitt liv. En längre bort surrar en vinkelslip när en båt lagas med stålbitar.

# data[].attributes.headline
Filmen om migration och push- och pullfaktorer

# data[].attributes.subject
Filmen om migration och push- och pullfaktorer

# data[].attributes.attachment_link.title
I Am Not a Number: A Refugee's Tale | Nujeen Mustafa | TEDxExeter

# data[].attributes.attachment_link.title
Sverige för UNHCR | Hjälporganisation till UNHCR

# data[].attributes.attachment_link.description
Sverige för UNHCR stödjer FN:s flyktingorgan UNHCR:s arbete för att skydda och hjälpa människor som tvingats fly från krig, konflikt eller förföljelse.

# data[].attributes.headline
E. Migra-tionens konsekvenser ur olika perspektiv

# data[].attributes.subject
E. Migra-tionens konsekvenser ur olika perspektiv

# data[].attributes.body
(Se filmklipp nedan)

# data[].attributes.attachment_link.title
Krönika: "England - eller döden" är det enda de ser framför sig

# data[].attributes.attachment_link.description
Det skiljer tre mil mellan Frankrike och England. Men för migranterna som tältar i och runt franska Calais är avståndet till deras drömmars paradis långt större än så. Och resan dit kan ha det högsta priset. En del ser bara två möjliga vägar - England eller döden.

# data[].attributes.headline
MITT NYA HEM - Besök ett flykting-läger i 360

# data[].attributes.subject
MITT NYA HEM - Besök ett flykting-läger i 360

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur känns det att vara ett barn på flykt? Upplev hur det är att fly sitt hem och kastas in i ett helt nytt sammanhang i denna interaktiva upplevelse i 360°. Kliv in i ett av världens största flyktingläger och utforska det tillsammans med lägrets barn.

# data[].attributes.body
Lyssna på radioprogrammet "Jävla vitskallar" här!

# data[].attributes.attachment_link.description
Runt den svenska korvmojen i Fuengirola i södra Spanien hänger svenska invandrarungdomar. Alldeles intill ligger El Colegio Sueco, den Svenska Skolan. ...

# data[].attributes.body
Instruktionsvideo

# data[].attributes.attachment_link.title
Greenscreen med appen iMovie på iPad eller iPhone

# data[].attributes.headline
Repetitions-kort befolkning (=PP punkt      1 - 3) 

# data[].attributes.subject
Repetitions-kort befolkning (=PP punkt      1 - 3) 

# data[].attributes.headline
Hemsida för Malalas organisation, "Malala Fund"

# data[].attributes.subject
Hemsida för Malalas organisation, "Malala Fund"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Drawing hijabi characters - with style: A Q&A with artist Areeba Siddique

The unexpected star of my college lectures - my mom

Breaking chains and building dreams: Nicol Duran-Peña's journey through exalt

A conversation with junior Olympic athlete and student organizer Nora Wang on celebrating diversity & student voices

A week in the life of a 17-year-old assisting human rights research at Stanford University

From bias to bonds: challenging my bias, empowering girls and building community through science

When women excel, society follows: advocating for Guyanese girls' education

Kalyla's 4-step guide to dealing with academic burnout

A week in the life of a 15-year-old girls' rights advocate in Pakistan

10 girl-powered moments to celebrate on Day of the Girl

"Young and Restless" author Mattie Kahn shares how girls shaped American history

Strokes of protest: the Afghan artist painting a brighter future

What's your favourite extracurricular activity and why?

My body, my sanctuary: how body shaming affects girls beyond self-esteem

How mental health affects girls' education

For the love of the game: the Afghan Youth National Team reflects on life after leaving home, making a documentary and the Youth World Cup

Two years on, the world has failed us

Meet the Afghan women leading alternative learning initiatives

Echoes of separation: letter to a lost homeland

How a salon in the Dominican Republic helped me embrace my curly hair

# data[].attributes.attachment_link.title
Malala Fund | Working for a world where all girls can learn and lead

# data[].attributes.attachment_link.description
Founded by student and Nobel laureate Malala Yousafzai, Malala Fund invests in girls' education programmes to help girls go to school and reach their full potential.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur går det för Globala målen? Ny FN-rapport ute nu!

FN har precis släppt den årliga rapporten "Sustainable Development Goals Report" som granskar framstegen för Globala målen och genomförandet av Agenda 2030.

FN har precis släppt den årliga rapporten "Sustainable Development Goals Report" som granskar framstegen för Globala målen och genomförandet av Agenda 2030.

# data[].attributes.attachment_link.description
Globala målen är den mest ambitiösa agendan för hållbar utveckling som världens länder någonsin antagit. Lär dig mer om målen och se hur du kan bidra!

# data[].attributes.body
(PP punkt 3)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Varje gång tror jag att det är slut" är en podcast-serie om att fly sitt land. Serien har producerats för gymnasieskolan och består av tre avsnitt med tillhörande diskussionsfrågor, prezi-presentation och övningar.

diskussionsfrågor

prezi-presentationer med kartor till varje avsnitt där man kan följa Jihads resväg (kartor till del 1, del 2 och del 3).

övningsuppgifter

Serien handlar om 23-årige Jihads flykt från Syrien. Podden består av tre avsnitt samt en epilog. Varje del är mellan 20-30 minuter långa, med tillhörande utbildningsmaterial. Till varje avsnitt finns:

I lärarhandledningen finns också förslag på fördjupningsuppgifter och filmtips.

Lyssna på första avsnittet med din klass och diskutera innehållet med eleverna!

https://soundcloud.com/amnestypodden/sets/test

# data[].attributes.attachment_link.description
"Varje gång tror jag att det är slut" är en podcast-serie om att fly sitt land. Serien har producerats för gymnasieskolan och består av tre avsnitt med tillhörande diskussionsfrågor, prezi-presentation och övningar. diskussionsfrågor prezi-presentationer med kartor till varje avsnitt där man kan följa Jihads resväg (kartor till del 1, del 2 och del 3).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Världspolitikens Dagsfrågor ger fördjupning i frågorna som påverkar världen. Varje nummer kommer med instuderingsfrågor.

Läs mer

Ett område där Japan släpar efter andra utvecklade industriländer är jämställdheten mellan könen, trots att grundlagen förbjuder könsdiskriminering. Kvinnans ställning är traditionellt svag och näringsliv och höga samhällsposter domineras av män. I familjen är kvinnan oftast ekonomiskt beroende av mannen, och löneklyftan mellan män och kvinnor är större än i jämförbara länder. Sakta håller dock detta på att ändras.

Vill du läsa mer?

För att få tillgång till all information måste du ha ett abonnemang.

Har du redan ett konto?
Vad får jag?

Se exempel på vad Landguiden omfattar här.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett område där Japan släpar efter andra utvecklade industriländer är jämställdheten mellan könen, trots att grundlagen förbjuder könsdiskri­minering. Kvinnans ställning är traditionellt svag och näringsliv och höga samhällsposter domineras av män. I familjen är kvinnan oftast ekonomiskt beroende av mannen, och löneklyftan mellan män och kvinnor är större än i jämförbara länder.

# data[].attributes.headline
C. Analysera Sveriges befolknings-pyramider 1900 - 2024

# data[].attributes.subject
C. Analysera Sveriges befolknings-pyramider 1900 - 2024

# data[].attributes.body
Bra information finns i filmade genomgången till höger -->

# data[].attributes.body
(PP punkt 2)

# data[].attributes.body
För att visa dina tankar och kunskaper. Du behöver INTE göra alla.

Sista inlämning fredag 24 oktober kl. 16.00.

Kod till Showbie: EVG6WH

# data[].attributes.body
För att träna och lära, inte lämna in.

Alla övningar finns i Showbie, kod: EVG6WH

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bangkok tisdag

Det råder panik i Thailand. Nej, inte så att det springer folk på gatorna och skriker hysteriskt. Det är tjänstemän på landets hälsodepartement som slår larm om att det finns tecken på att det kan gå riktigt illa för landet. Det föds helt enkelt för få barn i Thailand.

Födelsetalen sjunker dramatiskt och det är inte bra för ett land där fler lever allt längre och man får en allt högre genomsnittsålder. Förra året föddes det "bara" 600 000 barn i Thailand som har en befolkning på drygt 69 miljoner, det ger en fertilitetsnivå på 1,5 barn per kvinna. Det är lägre än Sverige som ligger på 1,7 barn per kvinna i fruktsam ålder.

Thailands folkhälsominister är mycket orolig och sa här om dagen att om ingenting görs nu finns det en risk att barnafödandet sjunker ytterligare den kommande tio åren.

Men spelar det någon roll och vad är problemet kanske du tänker.

Världshälsoorganisationen och Världsbanken skriver att, om antalet nyfödda i ett land går under 2,1 barn per kvinna så kommer andel äldre i landet att öka och det blir svårt att få tillräckligt med inhemsk arbetskraft och landets ekonomi att gå ihop.

Dom här problemen är nu tydliga i Thailand. För att vara ärlig så är det inte bara Thailand som brottas med att allt färre barn föds. Det samma gäller i flera andra asiatiska länder. Värst är det nog i Japan. Där har antalet nyfödda sjunkit till rekordlåg nivå som fått myndigheterna att besluta om att öppna gränserna för arbetskraftsinvandring. Något som för några år sedan var nästan helt otänkbart.

Anledningen till färre nyfödda i Thailand beror bland annat på att medelklassen växer. Mer pengar i plånboken ger möjligheten till att utbilda sig och de unga känner inga krav att skaffa lika många barn som man gjorde för bara en eller två generationer sedan. Det skapar alltså problem med återväxten.

Nu vill de thailändska myndigheterna ändra på det här. Efter tidigare kampanjer om att använda kondom så gör man nu helt om och uppmanar till, ja du vet.

Jag tror inte det är någon större fara med själva tillverkningsprocessen. Det man är ute efter är själva resultatet. Thailands folkhälsominister lovar nu familjer som är redo att skaffa barn att dom kommer att få all den hjälp de behöver för att barnet ska få goda hälsa från födseln till vuxenlivet.

Byrån för reproduktiv hälsa ska nu snabba upp processen att ge hjälp till par som har problem med fruktsamheten. Men man nöjer sig inte med det. Till alla hjärtans dag introducerades en datingapp som man hoppas ska bidra till att de allt fler singlarna i landet nu ska hitta en partner så att barnafödandet kan ta fart.

Det är förtidigt att säga om datingappen har givit några resultat men klart är att myndigheterna gärna ser ett ökande barnafödande de närmaste åren så att de blivande latte-föräldrarna kan vara med och rädda den skakiga ekonomin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gör fler barn nu! Peder Gustafsson, Bangkok - Utrikeskrönikan

# data[].attributes.attachment_link.description
Bangkok tisdag Det råder panik i Thailand. Nej, inte så att det springer folk på gatorna och skriker hysteriskt. Det är tjänstemän på landets hälsodepartement som slår larm om att det finns tecken på att det kan gå riktigt illa för landet. Det föds helt enkelt för få barn i Thailand.

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medverkande i podden: Hanna Sahlberg, Kinakommentator, Björn Djurberg, korrespondent i Kina och Lasse Johansson, programledare.

Producent: Cecilia Zabin Tengmark

Researcher: Saga Ringmar

Tekniker: Elvira Björnfot

# data[].attributes.attachment_link.title
Kina behöver fler barn! - Kinapodden i P1

# data[].attributes.attachment_link.description
Kinas förslag till femårsplan är ute och familjefrågan har bland annat fått plats på ett nytt sätt. Det som skulle bli världens största börsintroduktion ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Malala Yousafzai addresses United Nations Youth Assembly

# data[].attributes.body
Fakta om diskriminering av flickor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diskriminering på grund av traditioner

Orsakerna till den regelmässiga diskriminering som drabbar flickor och kvinnor är många. Det handlar mycket om kulturella värderingar och traditioner. Många familjer tycker inte att det är värt att investera i flickor eftersom tanken är att de ska gifta in sig i en annan familj.

Flickor får ofta stå tillbaka för sina bröder. Ofta ammas en flicka under kortare period än en pojke och får även mindre omvårdnad. I många låginkomstländer vaccineras pojkar i större utsträckning än flickor. Eftersom pojkar anses mer värda än flickor får döttrarna inte heller samma tillgång till mat, sjukvård och omvårdnad. Risken att dö är därmed högre för flickor än för pojkar.

Den extrema diskrimineringen mot flickor har lett till att det föds färre flickor. I vissa länder, exempelvis Indien och Kina, är det vanligt med tester som talar om könet på fostret, för att sedan välja bort en flicka genom abort, trots att det är olagligt.(1)

Utbildning

De flesta länder är på väg att nå målet att lika många pojkar som flickor börjar i skolan. I vissa länder är dock skillnaden mellan könen fortfarande stor. Ett exempel är att det bland barn i låg- och mellanstadieåldern i Sydsudan endast går 76 flickor i skolan per 100 pojkar.(2)

En stor mängd hushållssysslor, som att ta hand om småsyskon, städa, laga mat och hämta vatten, faller ofta på flickors lott. Flickor arbetar i stor utsträckning och under många timmar både inom och utanför hemmet, men ofta är deras arbetsinsats inte erkänd eller uppskattad och ligger utanför den officiella statistiken.

Fattiga familjer har ofta inte råd att skicka flera barn till skolan och då prioriteras pojkarnas utbildning framför flickornas. Trots detta visar forskning på att utbildning för flickor och kvinnor är avgörande för ett samhälles ekonomi. Utbildade kvinnor föder generellt färre barn och har större möjligheter att klara sin familjs försörjning.(1)

Hälsa

Ofta drabbas flickor hårdare av näringsbrist än pojkar. Flickor har lägre ställning inom familjen och när det finns mat är det i första hand männen och pojkarna som ska bli mätta.

En stor hälsorisk för ungdomar och särskilt unga kvinnor är hiv och aids. Totalt lever 3,5 miljoner i åldern 15-24 år med hiv. 63 procent av dem är kvinnor.(3) I Afrika söder om Sahara är tre av fyra av de som smittas i åldern 10-19 år flickor.(4)

Olika typer av våld är ett stort problem världen över och drabbar framför allt kvinnor och barn. Exempelvis har var tjugonde flicka (15-19 år) tvingats till att ha sex.(1)

Globala utvecklingsmål som berör diskriminering av flickor

Tidiga äktenskap

Många flickor gifts bort i mycket tidig ålder. Uppskattningsvis 12 miljoner flickor varje år. Idag har ungefär 650 miljoner kvinnor gift sig innan de hunnit fylla 18 år.(5) Tidiga äktenskap leder till att flickorna får barn när de är mycket unga och att de under sin livstid får fler barn. De löper större risk för sjukdomar och att dö under graviditeten eller förlossningen.

Även om antalet tonårsgraviditeter i världen totalt sett minskar, så är siffran fortsatt hög i vissa delar av världen, såsom i Afrika söder om Sahara. Bland flickor mellan 15 och 19 år är den vanligaste dödsorsaken relaterad till graviditet.(1) Barn till unga mammor föds ofta för tidigt och är mycket små. Det påverkar naturligtvis barnets chanser till ett hälsosamt liv.

Vad gör UNICEF?

Att kämpa för flickors och kvinnors rättigheter hör till UNICEFs allra viktigaste uppgifter.

År 1995 samlades världens regeringar och en lång rad frivilligorganisationer, däribland UNICEF, till en internationell konferens om kvinnor i Beijing, Kina. Vid konferensen antogs en handlingsplan för avskaffandet av diskriminering och våld mot kvinnor. Särskilt betonades problemen med selektiv abort och diskriminering av flickor redan i spädbarnsåldern.

Vi vill lyfta fram flickors utsatta situation och visa på hur viktigt det är att ge stöd till kvinnors utveckling och hur det påverkar samhällsutvecklingen. Ett viktigt mål för oss är att bekämpa de kränkningar som särskilt drabbar flickor och unga kvinnor, såsom kvinnlig könsstympning, tidiga äktenskap, tonårsgraviditeter samt hiv och aids.

Jämställdhetsperspektivet genomsyrar UNICEFs hela verksamhet.(6) Alla våra program inom alla områden har ett jämställdhetsperspektiv just därför att världen fortsatt är en osäker plats för flickor där de diskrimineras i stor utsträckning.
Faktabladet är senast uppdaterat i mars 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Orsakerna till den regelmässiga diskriminering som drabbar flickor och kvinnor är många. Det handlar mycket om kulturella värderingar och traditioner. Många familjer tycker inte att det är värt att investera i flickor eftersom tanken är att de ska gifta in sig i en annan familj. Flickor får ofta stå tillbaka för sina bröder.

# data[].attributes.body
Ska hon tvingas lämna skolan??

# data[].attributes.attachment_link.title
Meena: Will Meena Leave School ( English )

# data[].attributes.body
(Om du vill.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under 2019 beräknas 864 000 barn födas. Det är det lägsta antalet födda barn sedan Japan började att mäta födelsetalen 1899, visar siffror från landets myndighet för hälsa, arbete och välfärd.

Sedan 2018 beräknas antalet födda barn ha minskat med 54 000 rapporterar CNN.

Åldrande befolkning

Samtidigt som Japan slår rekord i minst antal födda, slår landet också rekord för flest antal döda under 2019, vilket beräknas bli 1,34 miljoner människor.

Över 20 procent av landets totalt 124 miljoner invånare är över 65 år och fortsätter utvecklingen kommer landets folkmängd att minska till omkring 88 miljoner år 2065.

För att vända trenden har vissa städer börjat att betala par för att skaffa barn och landet har öppnat för att tillåta större invandring än tidigare.

Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Under 2019 beräknas 864 000 barn födas. Det är det lägsta antalet födda barn sedan Japan började att mäta födelsetalen 1899, visar siffror från landets myndighet för hälsa, arbete och välfärd. Sedan 2018 beräknas antalet födda barn ha minskat med 54 000 rapporterar CNN.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Logga in för att ha koll på dina resultat
och dina vänners

Det är dags att utmana dem!

Befolkningspyramider åk 9

Vilken hjälte. Grymt jobbat!
Se detaljerat resultat
Ditt resultat jämfört med andras

Visa Facebook-kommentarer

Visa delningsalternativ och hänvisa delningar till min sajt

Visa delningsalternativ och hänvisa delningar till Kwiss

Visa relaterade kwiss

# data[].attributes.attachment_link.description
Logga in för att ha koll på dina resultat och dina vänners Det är dags att utmana dem! Befolkningspyramider åk 9 Vilken hjälte. Grymt jobbat!

# data[].attributes.attachment_link.description
Mångas bild av tillståndet i världen är mörk, trots att mycket har blivit bättre. Genom biståndsmyndigheten Sidas quiz FAKTA eller FIKTION kan du testa hur bra koll du har på läget i världen och samtidigt uppdatera din världsbild. Hur snabbt kan du avslöja en lögn?

# data[].attributes.headline
Befolknings-pyramider för alla länder 1950 - 2100

# data[].attributes.subject
Befolknings-pyramider för alla länder 1950 - 2100

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Check our other visualizations

Other indicators visualized on maps:

(In English only, for now)

AIDS estimated deaths (UNAIDS estimates)

Adolescent fertility rate (births per 1,000 women ages 15-19)

Age at first marriage, female

Age at first marriage, male

Age dependency ratio (% of working-age population)

Antiretroviral therapy coverage (% of people living with HIV)

Antiretroviral therapy coverage for PMTCT (% of pregnant women living with HIV)

Birth rate, crude (per 1,000 people)

Births attended by skilled health staff (% of total)

Children (0-14) living with HIV

Children with fever receiving antimalarial drugs (% of children under age 5 with fever)

Completeness of birth registration (%)

Completeness of death registration with cause-of-death information (%)

Diabetes prevalence (% of population ages 20 to 79)

Diarrhea treatment (% of children under 5 receiving oral rehydration and continued feeding)

Fertility rate, total (births per woman)

GNI per capita, Atlas method (current US$)

Health expenditure per capita (current US$)

Health expenditure per capita, PPP

Health expenditure, private (% of GDP)

Health expenditure, public (% of GDP)

Health expenditure, total (% of GDP)

Hospital beds (per 1,000 people)

Immunization, BCG (% of one-year-old children) - Turberculosis

Immunization, DPT (% of children ages 12-23 months) - Diphtheria, pertussis (whooping cough), and Tetanus

Immunization, HepB3 (% of one-year-old children) - Hepatitis B

Immunization, Hib3 (% of children ages 12-23 months) - Meningitis, Pneumonia, and Epiglottitis

Immunization, Polio (% of one-year-old children)

Immunization, measles (% of children ages 12-23 months)

Incidence of HIV (% of uninfected population ages 15-49)

Incidence of malaria (per 1,000 population at risk)

Incidence of tuberculosis (per 100,000 people)

Labor force, female (% of total labor force)

Labor force, total

Life expectancy at birth, female (years)

Life expectancy at birth, male (years)

Life expectancy at birth, total (years)

Literacy rate, adult female (% of females ages 15 and above)

Literacy rate, adult total (% of people ages 15 and above)

Literacy rate, youth male (% of males ages 15-24)

Malaria cases reported

Mortality rate, under-5 (per 1,000)

People practicing open defecation, urban (% of urban population)

Physicians (per 1,000 people)

Population ages 65 and above (% of total)

Population growth (annual %)

Population, male (% of total)

Postnatal care coverage (% mothers)

Prevalence of HIV, female (% ages 15-24)

Prevalence of HIV, male (% ages 15-24)

Prevalence of HIV, total (% of population ages 15-49)

Prevalence of overweight (% of children under 5)

Prevalence of overweight, female (% of female adults)

Prevalence of overweight, male (% of male adults)

Prevalence of syphilis (% of women attending antenatal care)

Public spending on education, total (% of GDP)

Risk of impoverishing expenditure for surgical care (% of people at risk)

Rural population growth (annual %)

School enrollment, secondary (% gross)

School enrollment, secondary, male (% net)

Sex ratio at birth (male births per female births)

Smoking prevalence, females (% of adults)

Smoking prevalence, males (% of adults)

Suicide mortality rate (per 100,000 population)

Tuberculosis death rate (per 100,000 people)

Unemployment, total (% of total labor force)

Urban population growth (annual %)

# data[].attributes.attachment_link.title
Population Pyramids of the World from 1950 to 2100

# data[].attributes.headline
1. Analysera Japans  befolknings-pyramid

# data[].attributes.subject
1. Analysera Japans  befolknings-pyramid

# data[].attributes.body
(PP punkt 1)