# data[].attributes.body
(klik på billedet, så virker det bedre)

# data[].attributes.body
FOLDER OM HÆVNPORNO

# data[].attributes.body
Læserbrev:

Efter min mening er straffelovens bestemmelser om krænkelse af privatlivets fred ikke tilstrækkelig, da dette bliver nødt til at blive tilpasset til vores senmoderne samfund, hvor vi alle er online og vores nye offentlighed er på internettet i forhold til den gamle fysiske offentlighed. Dette fører til at ting som hævnporno når helt andre dimensioner i tid og rum.

Når ens private billeder fx bliver lagt ud på nettet til offentlig skue, så har man ikke længere magt til at vælge hvordan fremstilles. De sociale medier er ment til at være steder hvor man kan iscenesætte sig som man vil, og en stor del af de unges identitet ligger på nettet. Frontstage og backstage bliver blandet sammen, når ens privatliv bliver krænket, fordi det som man vil have skal være privat bliver hevet frem i lyset.

Politiets råd til dette er at de unge bare skal “slukke for deres computer” men er dette en løsning? Efter min mening så nej, det er en realitet at unge i det senmoderne samfund har en online identitet og at facebook er et stort socialt fællesskab, hvilket man ikke bare kan bede de unge om at melde sig ud af. Problemet opstår ikke fordi de unge er på de sociale medier, men fordi nogen tager hævn og krænker andres privatliv. Forældrene kan heller ikke altid se at deres børn er ofre for hævnporno. De unge skjuler det overgreb, der er sket på dem. De føler sig presset af omverdnen og stemplet som “billige” fordi de teknisk set selv har taget billederne. Ubevidst kan de benytte forsvarsmekanismer som humor eller rationalisering for at beskytte sig mod angsten.

# data[].attributes.headline
Psykologi produkt - med fokus på de sociale medier

# data[].attributes.subject
Psykologi produkt - med fokus på de sociale medier

# data[].attributes.body
Intro:

Allerede i løbet af de første fire måneder af år 2016, er der blevet anmeldt 49 tilfælde af seksuel krænkelse på internettet. De anmeldte sager omhandler alt fra afpresning af nøgenbilleder til videoer af samleje, hvor den ene part ikke har givet sit samtykke til offentliggørelsen - hvad der før var en del af ens private sfære, kan pludselig delt på forskellige hjemmesider. I takt med de sociale mediers udbredelse, er hvad der før var ens backstage blevet mere offentlig, og man er pludselig i stand til at følge med i alt, uden egentlig at have fysisk kontakt med nogen.

Har du en mistanke om at en bekendt har et problem på internettet, kan du længere nede i artiklen få råd og redskaber til, hvordan du hjælper personen til at komme videre.

Analyse:

Hvis du er bekendt med nogen hvis adfærd tyder på privatlivskrænkelse på internettet kan du kigge efter de her tegn:

Forsvarsmekanismer

Forskydning

Et tegn på at man bliver udsat for krænkelser på de sociale medier er hvis man regulerer sin angst ved at forskyde sin frygt eller frustration over på en anden part, fx. hvis du spørger “hvordan går det?” og personen svarer aggressivt igen og helst taler uden om emnet.

Regression

Hvis du ikke kan få ordentlig kontakt til personen du frygter bliver udsat for mobning, fx. hvis personen bliver ved med at flygte fra problemet så som at ignorere dig når du tager emnet op, eller går fra situationen

Sublimering

Hvis du har på fornemmelsen at personen skubber problemerne væk med at holde sig selv beskæftiget med fx. sport eller en anden ny hobby kan det være et tegn på at han eller hun bliver udsat for mobning på internettet.

Rationalisering

Eller hvis personen begynder at finde en rationel forklaring på krænkelsen. Måske tænker personen, at krænkelsen, er en normal ting og at den sker for alle.

Gode råd:

Spørg ind til det problemet, og gør det klar og tydeligt at det er okay at tale om problemet, selv hvis det er svært kan du prøve at identificere dig med personens følelser

Hvis du aktivt vil hjælpe, kan du tage noget af ansvaret for løse konflikten der foregår på internettet og de sociale medier.

Minde om, at det ikke er personen selv, der er skyld i, at den seksuelle krænkelse har fundet sted.

# data[].attributes.body
Emma Holten, er en ung pige der blev udsat for hævnporno. Da hendes nøgenbilleder blev delt på nettet mod hendes vilje, blev hele Emmas privatliv offentliggjort. Teoretikeren Erik Erikson argumenterer for, at individets psykosociale udvikling er opdelt i flere faser. De oplevelser man får i en bestemt fase vil sandsynligvis påvirke individets mentale udvikling gennem livet, hvilket man nemt kan relatere til Emma Holten-casen. Det trauma, som Emma oplevede da hendes privatliv blev offentliggjort, tog sted i den 5. fase, hvor den basale konflikt er identitetsdannelse versus identitetsforvirring. I denne fase har tillid en central rolle, hvor individet har brug for støtte fra sine medmennesker, og ens sociale netværk skal helst give én mulighed for at kunne udvikle sig inden for trygge rammer. Hvis denne fase forløber under ideelle omstændigheder, vil man kunne opnå en fornemmelse for sin identitet, kønsrolle, situationsfornemmelse osv.

I Emma Holten-casen kan vi se at hun bærer præg af et negativt udfald af den 5. fase, da Emma under identitetsdannelsen retter fokus mod alle de egenskaber som hun ikke ønsker at have, fremfor at basere identitetsdannelsen på hvad og hvem hun gerne vil være. Desuden er det også problematisk for hende at etablere tætte personlige relationer, idet evnen til at kunne stole på andre og åbne op er blevet skadet i den 5. fase.

Emma Holten gør brug af flere af Sigmund Freuds begreber om forsvarsmekanismer. Hun gør f.eks. brug af den mere positive form for forsvarsmekanisme, som sublimering, da hun forsvarer sine “følelser” og sin “sikkerhed”, gennem at holde taler om sin oplevelse til andre, altså ved at være produktiv. Emma gør også brug af nogle af de mere negative former for forsvarsmekanismer, såsom projektion, hvor hun generaliserer for at beskytte sig selv  (“alle mænd er klamme”) og rationalisering, hvor hun rationaliserer sit valg for at kunne forsvare sig mod andres kommentarer.

Ifølge Goffmans teori om “livet som en scene”, spiller alle en rolle hver dag, selv over for dem selv til tider. Teorien går ud på at når man er backstage, kan de omgivelser man har omkring sig, ikke påvirke ens handlemønster og man kan “være sig selv”. Man vil oftest være backstage, når man er privat, f.eks. når man er hjemme med familie eller nære venner.

Når man er frontstage, er man ude i offentligheden, hvor man her vil opretholde en facade, som man mener forventes af andre tilstedeværende individer.
Efter man har fået diverse sociale medier, er udtrykkene front front stage og back back stage også opstået. Man er ikke længere nødvendivis backstage, når man er hjemme, for der er stadig mulighed for at være social. Først når man ikke har sociale medier tilgængeligt, som f.eks. på sin mobil eller computer, er man back back stage.

# data[].attributes.headline
Hvordan begår dit barn sig på sociale medier?

# data[].attributes.subject
Hvordan begår dit barn sig på sociale medier?

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1hTXvU4eKDWVw-S9a7l5ZQEXeTmV25LQdyl4m-yTrWeI/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Over de seneste år har internettet forbundet bagstage og frontstage, man er nu ikke mere en et par klik væk fra kæreste og vennerne mere.
Man deler billeder i god tro, om at de vil være lige så private som hvis man stod over for personen man sender billedet til.

Men hvad er hævnporno?
- Det er et internetfænomen, hvor pornografisk materiale bliver delt  uden sammentykke af den afbillede person. Hævnporno bliver som oftest delt af ekskærester for at opnå anerkendelse og respekt af sociale sammenhæng, gruppepres og for få hævn.

- Men når billedet først er ude, er der skaden sket. Når et billede bliver offentliggjort via de sociale medier vil de altid være derude og i hænderne af andre.

-Politiet har ikke noget magt i denne sag, når billedet først er blevet lagt ud på de diverse sociale medier, har dette medie rettighederne til dit foto. Politiet kan ikke tage sagen videre, da det er en vanskelig sag.

- En forsvarsmekanisme Emma Holten brugte da hun blev udsat for hævnporno, var sublimering. Sublimering er den forsvarsmekanisme, hvor man tager en dårlig oplevelse og vender den til noget godt. I Emma´s  situation får hun taget profesionelle billede, hvor hun er afklædt fra toppen, for at genvinde magten over sin krop.

Hvis du gerne vil undgå at der bliver delt billeder af dig kan du så vidt prøve at undgå at sende billeder ud af dig selv. Men det helt store problem er grundlægende respekt. Hvordan andre mennesker modtager det billede og respektere det.

# data[].attributes.body
Etik på nettet
Sociale medier spiller en omfattende rolle i det moderne samfund. Det tilbyder de unge et bredt valg af muligheder, for at forme deres identitet og skabe sig et socialt netværk. Unge kan når de er "backstage", sidde og forme og finpudse deres "frontstage" via de sociale medier. Det binder de unge sammen og tillader dem udtrykke sig på hver deres inviduelle måde, og samtidig er det en måde for de unge at kommunikere med hinanden uafhængigt af afstand. Dette betyder også, at linjen mellem backstage og frontstage bliver udvisket, hvilket kan blive risikabelt, når privatliv ikke længere kun foregår backstage, men også frontstage. Derudover skal man som bruger af de sociale medier, være opmærksom på, at der konstant er et publikum, der ikke kun iagttager ens handlinger på de sociale medier, men som også er i stand til at udnytte og misbruge ens "private" billeder.
Vi ser for eksempel fænomenet  "hævnporno", hvilket er et af de mest ekstreme eksempler på, hvordan unges "backstage" bliver invaderet og udvisker linjen til privatliv. Hævnporno er når intime billeder eller videoer bliver delt på internettet uden den afbillede persons samtykke, med intentionen om at hævne sig på en evt. ekskæreste.
Fordi de sociale medier er så omfattende en del af de unges liv, kan der tages nogle forholdsregler, således at risikoen for at blive misbrugt på nettet minimeres. For eksempel kan de unge undgå at tage intime billeder, da risikoen for at hackning er stor. Dertil hører også, at der bør lægges fokus på, at det er kriminelt at videresende billeder af unge under 18 uden personens samtykke.
Derudover kan forebyggelsen af disse tilfælde ske ved at få foredragsholdere og ofre for evt. "hævnporno" ud til klasserne i udskolingen, således at eleverne bliver opmærksomme på konsekvenserne ved disse kriminelle handlinger.

Per Johansen, professor i Psykologi ved Aarhus Universitet

Natasja, Mie, Sofia og Astrid