# data[].attributes.body
1. בתמונה אנו רואים מכונית נשרפת ובן אדם שמדבר בטלפון ונראה קצת מודאג.2. המסר שהצלם רוצה להבעיר בתמונה הוא את הדאגה של הבן אדם בגלל שהמכונית שכנראה שלו נשרפה. 3הזכות שנמצאה בתמונה היא זכות הקניין והזכות לביטחון וחיים,במהלך המהומות בלוד צולמה תמונה של אדם שלא אבל בחפו אך בכל זאת רכושו נפגע,באותה מידה גם הזכות לחיים וביטחון של התושב נפגעו,עצם העובדה שאנשים שרפו את רכבו ללא זיבה מעידה על כך שבאותה מידה גם הוא יכל להימצא בתוך הרכב או להיפגע בדרך כלשהי.
4.זכות הקניין מעידה על הרכוש של האדם .
זכות הביטחון אומרת שלכל אדם מגיע לחיות ביטחון ללא עוררין. 5. מה שבתמונה עורר את זכות הקניין הוא הרכוש של האדם שנישאה לו האוטו וזכות הביטחון התעוררה עקב זה שהבן אדם יכל בעצמו להיפגע.

# data[].attributes.location_name
Nike Greater China Headquarters, 江湾城路 Yangpu District, Shanghai, China

# data[].attributes.headline
Nike Greater China Headquarters, 江湾城路 Yangpu District, Shanghai, China

# data[].attributes.subject
Nike Greater China Headquarters, 江湾城路 Yangpu District, Shanghai, China

# data[].attributes.body
תמונה זו מפרה את הזכויות לביטחון, חינוך ובריאות.
תמונה זו צולמה במפעלי נייק בסין. הצלם רצה להעביר את מה שעוברים ילדים בשביל הבגדים והנעליים שכולנו לובשים. בתמונה ניתן לראות את ההפרה הברורה של הזכות לחינוך. זכות זו אומרת שכל ילד זכאי ללימודים בגן, ובבית הספר זה בהתאם למדינה. הילדים אמורים להיות בבית ספר ובמקום זה הם מוחזקים במפעלים.

# data[].attributes.headline
 נועה קוזניצקי- סמי עופר(ישראל)

# data[].attributes.subject
 נועה קוזניצקי- סמי עופר(ישראל)

# data[].attributes.body
א. בתמונה ניתן לראות את שחקן כדורגל  עידן ורד מדבר עם שופטת הכדורגל ספיר ברמן על הלק שלה.

ב. המסר  שהצלם רצה לעביר בתמונה  הוא שהעולם התקדם  ונהיה יותר מקבל כלפי האחר.  רוב הסיכויים שהיו מפטרים  את ספיר מתפקיד השופטת בגלל שהיא טרנסג'נדרית אך כיום ספיר ממשיכה את תפקידה למרות התהליך  שעברה ועובדת במקום מאוד מכובד "סמי עופר" בנוסף  כיום ספיר  נהייתה אחת השופטות המוכרות והפופולריות במדינה.  במהלך השנים משחק "הכדורגל" היה נחשב ספורט מאוד "גברי" שלא מתאים לנשים. הסיפור של ספיר מראה שזה כבר ממש לא נכון והיום יש מקום לכל אחד  לא משנה מה המגדר שלו .
עוד דרך  שניתן לראות את התקדמות של קבלת האחר בתמונה היא שהכדורגלן עידן ורד מתעניין בלק של ספיר.  לק תמיד סימל משהו מאוד "נשי"  שגברים לא מתעניינים בו.  אבל בתמונה  ניתן לראות שעידן ורד שבר את הסטיגמות אללו ומראה את ההתקדמות בחברה.

ג. הזכות האדם שמופיעה בתמונה היא זכות השוויון. הזכות לשוויון מאוד ברורה בתמונה. ספיר ממשיכה להיות שופטת כדורגל במקום מאוד מכובד כמו סמי עופר למרות התהליך שעברה . מה שמראה שזכות לשוויון בעולם מתממשת ולכל  אדם יש יחס שווה בחברה.

ד. הזכות לשוויון -משמעו יחס שווה לכל בני האדם מבלי להפלות ביניהם. הזכות לשוויון מבוססת על כך שכל בני האדם שווים זה לזה, כלומר: אין אנשים שהם שווים יותר מאחרים. זכות זאת היא זכות בסיסית בחברה דמוקרטית.

# data[].attributes.location_name
סידני ניו סאות' ויילס, אוסטרליה

# data[].attributes.attachment_caption
עבודה עמית אביטן י'4

# data[].attributes.headline
סידני ניו סאות' ויילס, אוסטרליה

# data[].attributes.subject
סידני ניו סאות' ויילס, אוסטרליה

# data[].attributes.body
א. בתמונה אנו רואים מפגינים אוסטרלים בזמן השריפות הקשות שהיו שם בתקופות הקיץ הם הפגינו  על משבר האקלים הקשה שקרה שם ועל איך שהממשלה מתייחסת לנושא הזה.

ב. הצלם רצה להעביר את הזעקה של התושבים האוסטרלים ואת החשש האמיתי לחיים שלהם ובכל זאת הממשלות בכל העולם לא עושות שינוי דרמטי ואמיתי .

ג. אני מוצא בתמונה את האזרחים דורשים לזכות לחיים וביטחון אבל המדינה לא מביאה להם את זה בכך שלא עושה שינוי משמעותי ומשאירה את האזרחים לבד וזה למה הם יצאו לזעוק לעזרה ברחובות.

ד. הזכות לחיים שנהגתה על ידי ג'ון לוק קובעת כי לכל אדם יש זכות להגנה על חייו. זכות זו נחשבת לזכות הבסיסית והראשונית ביותר של האדם. "לכל אדם יש את הזכות לחיים, לחירות ולביטחון אישי".

ה. התמונה הזכירה לי את הזכות הזו בגלל שרואים שהם זועקים לעזרה ושהם מרגישים לא בטוחים והם מרגישים שהמדינה שלהם לא מביאה להם ביטחון ובכך מבטלת את הזכות לחיים וביטחון .

# data[].attributes.attachment_caption
א)בתמונה ניתן לראות אבא אשר סוחב את הילדה הפצועה שלו על ידיו, אפשר לראות את ההריסות הרבות אשר נמצאות ברקע התמונה, ישנם אנשים מאחורה אשר מפקחים על פינוי ההריסות.

# data[].attributes.headline
סוריה - נדב מגידיש

# data[].attributes.subject
סוריה - נדב מגידיש

# data[].attributes.body
ב) המסר שהצלם רצה להעביר בתמונה הוא להראות את הצורה הלא אנושית, הגיונית וראויה למחייה בה חיים תושבי סוריה.
ג) הזכות אשר מצאתי בתמונה היא הזכות לרמת חיים נאותה.
ד) ההגדרה של הזכות היא "כל אדם זכאי לרמת חיים נאותה לבריאותם ולרווחתם שלו ושל בני ביתו, או מחסור אחר פרנסה בנסיבות שאינן תלויות בו."
ה) מה שהזכיר לי בתמונה הזו את הזכות לרמת חיים נאותה זה עצם העובדה שרואים את האב הסורי מחזיק את בתו המדממת, אך הוא לא מסוגל לקחת אותה למקום בטוח וראוי יותר לטיפול מאשר המקום בו נמצא כרגע, התמונה עצמה לקוחה מתוך מלחמת האזרחים שבסוריה, במסגרת המלחמה הרחובות הוחרבו והבתים נהרסו, לכן הזכות לרמת חיים נאותה נפגעת בתמונה זו.

# data[].attributes.headline
תל אביב - מלאני בוצ'צ'ו

# data[].attributes.subject
תל אביב - מלאני בוצ'צ'ו

# data[].attributes.body
1)                 רואים בתמונה את תל אביב בשמיים יש רקטות ששוגרו מעזה מיורטות על ידי טילי היירוט של מערכת כיפת הברזל. בזמן מבצע שומר החומות.

2)                 המסר של הצלם בתמונה היא להראות לנו את המאבק, את הקושי, את המלחמה. אפשר לראות עד כמה הסכסוך רציני שעיר כמו תל אביב נפגשת עם דבר כזה שהיא מרכז הארץ.

3)                 יש פגיעה בזכות לחיים וביטחון, המקום שצריך להיות הכי בטוח( המדינה שלי, הבית שלי) נהפך להיות מסוכן, אנשים לא יכולים לנהל את החיים שלהם כרגיל וחיים תחת פחד.

4)                 ההגדרה לזכות של חיים וביטחון-זכות זו נחשבת לזכות הבסיסית והראשונית ביותר של האדם. לכל אדם יש זכות הגנה על חייו, לחירות וביטחון עצמי.

5)                 מה שהזכיר לי את הזכות הזו בתמונה זה שבאמצע המדינה, ליד כביש, ליד בניינים כל התהליך מתרחש, ובכל שנייה יכול לפגוע במישהו שעובר שם.

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה הקטע של אלינור טילים מבצע שומר חומות

# data[].attributes.body
ליאור ארז

בתמונה רואים חבורה של ישראליים יהודים מכים לאדם ערבי ישראלי ששוכב על הרצפה ועליו דגל ישראל.
ב. לדעתי המסר הוא הניגוד בין ערכיה של מדינת ישראל לעומת מה שקורה בתמונה. המסר חזק כל כך בגלל הדיסוננס הגדול ושעל הבן האדם המוכה יש דגל ישראל.
ג. אחת מן הזכויות שעלו לי מהתמונה הוא ״הזכות לשיוויון״ שמגובה בחוק היסוד כבוד האדם וחירותו
ד.
״הזכות לשיוויון״ - יחס שווה לאנשים בעלי תכונות רלוונטיות זהות. יחס שונה לאנשים בעלי תכונות שוות על רקע שאין לו קשר ענייני (כגון על רקע גזעני) אסור על פי חוק ומכונה אפליה פסולה.
ה.
״הזכות לשיוויון״ - התמונה הזכירה לי את הזכות לשיוויון מפני שניתן לראות את ההבדלים שאוכלוסייתו שונות מקבלות בחברה כאשר הם הולכים ברחוב ובמקרה הזה האוכלוסייה הערבית. כאשר אוכלוסיות שונות מוכות על ידי אוכלוסיות אחרות רק כי הן אוכלוסיות מסויומות מפר את  השיוויון

# data[].attributes.body
א.      זוג אנשים אישה וגבר בביתם, לאחר פגיעת רקטה באשקלון. שניהם ניצבים, זו לצד זה, עוטים מסכות ולבושים בבגדי שינה.

ב.      לדעתי המסר של הצלם היינו שיקוף של רגע במציאות סוראליסטית ובלתי נתפסת של שבריריות הקיום גם לצד האיום הביטחוני וגם לצד האיום הבריאותי של המגפה. את זאת ניתן להסיק בעזרת קריאה של הבעות פניהם של הדמיות בתמונה מקו המסכה ומעלה, שמספרות לנו על חרדה הקיומית בהם הם שרויים.

ג.       הזכות לחיים וביטחון.

ד.      זכות זו היא הזכות שחייו/גופו של אדם לא יפגעו בשום צורה שהיא (פיזית/מילולית/רגשית). הזכות כוללת גם את זכותו של האדם שלא לחיות בפחד מפני פגיעה כלשהי. המדינה חייבת להגן על זכות זו של אזרחיה (מאיומים המגיעים מתוך המדינה או מחוצה לה).

ה.      האווירה הביתית והאינטימית שיוצרת התמונה (בשל המיקום והבגדים) משקפת לי סיטואציה יום יומית פשוטה שאמורה להתנהל בצורה פרטית ובטוחה , שנפגעה בעקבות המצב הביטחוני שהצליח לחדור אפילו למרחב הכי אישי והפרטי של האזרחים. בתמונה הזכות לחיים ולביטחון האזרחים נפגעה, החרדה שעל פניהם של המצולמים משקפת את הפגיעה בזכות זו, המדינה כשלה בהגנתה על האזרחים.

# data[].attributes.body
א. בתמונה רואים אנשים דתיים בבית כנסת שבאו להתפלל בשיא תקופת הקורונה כשיריעות ניילון מפרידות בניהן
ב. המסר שהצלם רצה להעביר הוא שהדת והאמונה יותר חזקה מכל דבר גם ממגפה סופנית.
ג. הזכות שיש בתמונה זו היא החופש לדת
ד. חופש הדת הוא החופש של כל אדם לבחור בדת מסוימת, להאמין בה, לנקוט את כל הפעולות שאמונתו מחייבת,
ה. הזכות שנפגעת בתמונה זו היא החופש לדת
היא נפגעת כי במהלך הקורונה היה אסור לצאת מהבתים ובעצם היה אסור ללכת להתפלל בבית כנסת ואנשים בתמונה מצאו פתרון יצירתי כדי להתפלל למרות המצב המסובך.

# data[].attributes.attachment_caption
א. בתמונה רואים את רוכב האופניים ההולנדי, דילן חרונבייחן מתרסק מטרים ספורים לפני קו הגמר, לאחר שהתנגש בבן ארצו פאביו יאקובסן. במהלך השלב הראשון בטור של פולין. 

# data[].attributes.body
ב. הצלם רצה להעביר שאפילו שהם מאותה ארץ, ואפילו שאין קשר לאלימות במירוצי אופניים. פאביו נפגע במכוון על ידי אדם שבא מאותו מקום.

ג. הזכות שאני רואה בתמונה, היא הזכות לביטחון.

ד. הזכות לביטחון קובעת שכל פגיעה בגוף של אדם נחשבת למעשה פסול ולא מוסרי. הזכות מופרת בפגיעה המכוונת של דילן.

ה. הזכות לביטחון נפגעת בתמונה זו כאשר דילן פוגע במכוון בבן ארצו, פאביו, ושולח אותו לאשפוז של שבוע. דילן הורחק לתשעה חודשים. פגיעה שהשפיעה על שלמות גופו של פאביו וגרמה להפרה של הזכות, במיוחד כשמדובר על השניים האלו, שבאים מאותה ארץ.

# data[].attributes.body
בתמונה רואים שלושה אנשים שהם סוחרים שמוחים על זה שחנויות רחוב לא כלולות בהקלות של הסגר, (התמונה צולמה בנובמבר 2020)
הצלם ניסה להעביר את הכעס ואת היאוש שהסוחרים מרגישים בגלל החוסר בהקלות, ובגלל העובדה שהם לא יכולים להתפרנס
הזכות לעיסוק היא בעצם הזכות של כל אדם לעסוק ולעבוד בכל עבודה שהיא, וזאת הזכות שנפגעה כי בעצם החוסר בהקלות אוסר עליהם לפתוח ולעבוד בחנויות שלהם, אז הם בעצם לא עושים את העבודה שלהם בגלל הסגר. בקצה הימני של התמונה רואים שאחד מהסוחרים מחזיק ביד תמונה של ביבי, ביבי הוא זה שהחליט שלא יהיו הקלות לחנויות רחוב בסגר וזה מה שהזכיר לי את הזכות הזו.

# data[].attributes.location_name
טיילת בת ים, דרך בן גוריון, בת ים

# data[].attributes.headline
טיילת בת ים, דרך בן גוריון, בת ים- נועה גטניו

# data[].attributes.subject
טיילת בת ים, דרך בן גוריון, בת ים- נועה גטניו

# data[].attributes.body
תמונה זו צולמה בטיילת בת ים, ב12 למאי 2020.
בתמונה ניתן לראות את סעיד מוסא, תושב רמלה, נשלף ממכוניתו ומוכה קשות על ידיי מתפרעים יהודים לאחר שזוהה כערבי.
המסר שהצלם רצה להעביר דרך התמונה הוא שהשסע בין הערבים ליהודים הוא עד כדי כך עמוק, עד לרמה שפוגעים פיזית ומצלקים אותו (את סעיד) נפשית רק בגלל היותו ערבי.
הזכות שהתמונה הזאת הזכירה לי היא הזכות לחיים וביטחון. הזכות לחיים וביטחון אומרת שזכותו של כל אדם לחיות את חייו ללא פחד ואיום.
בפועל, בתמונה אנו רואים את ההפך הגמור, אנו רואים איום ממשי על חייו של סעיד, אנשים זורקים עליו חפצים, מרביצים לו וצועקים עליו. מגיע לו לחיות כמו כל אדם אחר, הוא חווה איום על חייו ועל בטחונו ואני בספק כי הוא מרגיש בטוח לצאת לרחוב שיש בו יהודים כי ברור לנו שכל זה קרה בעקבות העובדה שהוא ערבי.

# data[].attributes.attachment_link.title
הקטע של אלינור- תמונה מוזיאון

# data[].attributes.body
איטליה, פיצוץ עז שנגרם בגלל לא פחות מ2,750 טונות של אמו יום חנקתי דחוס.
הדבר טלטל את ביירות, גרם לנזק של 6,000 אנשים!
זהו דבר נורא שפגע בזכות הטבע הבסיסית וכך גם החשובה ביותר שיש לאדם באשר הוא. הזכות לחיים ולביטחון. זכות שמסמלת את הדבר שלרוב המוחלט של האנשים הוא הדבר הכי חשוב, הדבר שאני להחליפו ואין לו חזרה, החיים. בפיצוץ הזה נפצעו כל כך הרבה אנשים, בנוסף ל6,000 האנשים שנפצעו גם 190 אנשים מתו ועוד 300,000 אנשים נשארו ללא קורת גג וכנראה שגם ללא כל שמחת חיים ותקווה. כל המחשבות האלו עולות לי מהתמונה כיוון שרואים את העצב, הדיכאון, ההרגשה שאתה נהפך לכלום ושום דבר, ללא כל ביטחון, חשוף ופגיע לכל ההרגשה שהיא אולי הנוראית ביותר שאפשר לחוש בה.

# data[].attributes.attachment_caption
שם הצלם: אחמד גריאבלי/ AFP. 

# data[].attributes.body
א. בתמונה ניתן לראות העיר תל אביב, בזמן שיגור הרקוטות מעזה שמיורטות על ידי טילי היירוט של כיפת ברזל.

ניתן לראות את הכבישים של תל אביב בלילה ללא שום מכונית על הכביש, עם האורות של הבניינים, המנורות של הכבישים והאורות של הפיצוצים של הרקטות מעזה והיירוטים של כיפת ברזל.

ב. המסר שהאמן רוצה להעביר זה להראות את מה שקורה כרגע בישראל, עם המלחמה של שומר חומות.

ג. הזכות שאני רואה בתמונה היא הזכות לחיים וביטחון, כאשר רואים התמונה את כל הרקטות והיירוטים בשמיים אני רואה שנפגעת הזכות לחיים וביטחון של התושבים בישראל, שהם צריכים ללכת למימדים כדי להגן על עצמם ויש כאלה שאיבדו את חייהם במלחמה זו מהרקטות.

ד. הזכות לחיים וביטחון היא הזכות הבסיסית ביותר של האדם (שבלעדיה אין משמעות לשאר הזכויות), היא הזכות שחייו/גופו לא יפגעו בשום צורה שהיא (פיזית/מילולית/רגשית). הזכות כוללת גם את זכותו של האדם שלא לחיות בפחד מפני פגיעה כלשהי. המדינה חייבת להגן על זכות זו של אזרחיה (מאיומים המגיעים מתוך המדינה או מחוצה לה).

ה. מה שהזכיר לי את הזכות לחיים וביטחון בתמונה זה כאשר נורו רקטות לעבר ישראל הזכות לחיים וביטחון של התושבים נפגעה.

ליה ורנר

# data[].attributes.location_name
העיר העתיקה, ירושלים

# data[].attributes.headline
העיר העתיקה, ירושלים

# data[].attributes.subject
העיר העתיקה, ירושלים

# data[].attributes.body
א.
בתמונה רואים נער, בעל לבוש ארמני מסורתי יושב צמוד לקיר אל מול שלושה אנשים בעלי אותו הלבוש אשר עומדים. הנער, שנמצא בתוך כנסייה ארמנית בעיר העתיקה, יושב עם פרצוף מיואש על הרצפה.

ב.
הצלם, באמצעות התמונה והבעת הפנים של הנער, ניסה להעביר את הייאוש של הקהילה הארמנית בישראל ובעולם בכלל באשר להדחקת השואה הארמנית וההיסטוריה של העם. רצח העם הארמני, שהתרחש במלחמת העולם הראשונה באימפריה העותמנית, כמעט העלים את הקהילה מפני כדור הארץ, ולאורך השנים הארמנים נלחמו על מנת שהעולם יכיר ברצח העם ויקרא לו שואה. רק בשנה שעברה נשיא ארצות הברית הכיר בשואה הארמנית והדגיש שיש לשמר, לזכור ולכבד אותה, אך ממשלת ישראל מתעקשת לא להכיר בשואה הארמנית מתוך סיבות פוליטיות ויחסי חוץ, יחד עם פחד שתיווצר השוואה אל השואה של היהודים באירופה במאה ה-20.

ג.
בתמונה רואים איך הזכות לכבוד נפגעת.

ד.
הזכות לכבוד אומרת שלכל אדם יש כבוד בגלל היותו אדם, והוא ראוי לא להיות נתון ליחס משפיל, מזלזל, מבזה, פוגעני, אכזרי ובלתי אנושי. מתוך הזכות לכבוד נגזרות זכויות אחרות כמו הזכות לשם טוב, הזכות לפרטיות, והיא בעלת קשר ישיר לזכות להליך הוגן.

ה.
בתמונה, אנחנו רואים פנים מיואשות, אך מדובר בפנים שמסמלות יאוש שיש לקהילה שלמה. היאוש, נובע משנים שבהם נהגו בקהילה הארמנית וההיסטוריה שלה בצורה משפילה ומזלזלת, שמגדירה בדיוק את הפגיעה בזכות לכבוד. יכול להיות שכיום לא כולם, ובטח שלא ממשלת ישראל, רואים את היחס לארמנים בתור פגיעה בזכות לכבוד, אך אם נסתכל על מאפייני היחס נוכל למצוא המון דמיון בינם לבין אירועים היסטוריים שבהם התייחסו דה-פקטו לעם בצורה שפוגעת בזכות לכבוד. היחס מאוד דומה ליחס שקיבלו היהודים באירופה במאה ה-20, הטיבטים בשנות ה-60 בסין, והכורדים לאורך השנים וגם היום בעיראק. הייאוש הוא אותו יאוש שאנחנו רואים לאורך ההיסטוריה בתמונות שבהם פגעו בקהילות והכחישו את ההיסטוריה שלהם, והוא זה שהזכיר לי את הזכות ובעיקר את הפגיעה בה.

# data[].attributes.body
א. בתמונה רואים את רוכב האופניים ההולנדי, דילן חרונבייחן מתרסק מטרים ספורים לפני קו הגמר, לאחר שהתנגש בבן ארצו פאביו יאקובסן. במהלך השלב הראשון בטור של פולין.

ב. מה שהצלם אצה להעביר זה שאפילו שגם דילן וגם פאביו הם מאומה ארץ ומולדת, ושמירוץ אופניים בכלל לא קשור לאלימות, דילן פגע בפאבים בכוונה להכשיל אותו

ג. בתמונה אני רואה זכות לביטחון

ד. הזכות להיטחון אומרת שכל פגיעה בגוף של אדם נחשבת למעשה לא מוסרי ואסור, דילן מפר את הזכות הזו בזה שהוא פגע בפאביו

ה.בתמונה הזכות לביטחון מופרת מתי שדילן פוגע בפאביו שגם הולנדי, בכוונה שהוא יכשל ויפגע. אפילו שדילן קיבל מקום ראשון בתחרות פסלו אותו מהתחרות והורחק לתשעה חודשים.פגיעה בגוף של פאביו גרמה להפרה של הזכות , בעיקר שמדובר על שניים שמגיעים מאותה ארץ
דור ברודו

# data[].attributes.attachment_caption
א. בתמונה רואים את רוכב האופניים ההולנדי, דילן חרונבייחן מתרסק מטרים ספורים לפני קו הגמר, לאחר שהתנגש בבן ארצו פאביו יאקובסן. במהלך השלב הראשון בטור של פולין. 

# data[].attributes.body
ב. הצלם רצה להעביר שאפילו שהם מאותה ארץ, ואפילו שאין קשר לאלימות במירוצי אופניים. פאביו נפגע במכוון על ידי אדם שבא מאותו מקום.

ג. הזכות שאני רואה בתמונה, היא הזכות לביטחון.

ד. הזכות לביטחון קובעת שכל פגיעה בגוף של אדם נחשבת למעשה פסול ולא מוסרי. הזכות מופרת בפגיעה המכוונת של דילן.

ה. הזכות לביטחון נפגעת בתמונה זו כאשר דילן פוגע במכוון בבן ארצו, פאביו, ושולח אותו לאשפוז של שבוע. דילן הורחק לתשעה חודשים. פגיעה שהשפיעה על שלמות גופו של פאביו וגרמה להפרה של הזכות, במיוחד כשמדובר על השניים האלו, שבאים מאותה ארץ.

# data[].attributes.body
אריאל מטרסו

א) בתמונה ניתן לראות אדם ערבי ככל הנראה, מוצמד אל הרצפה על ידי שוטר ישראלי וברך השוטר מונחת על ראשו בצורה לא מכבדת.
ב) המסר שרצה להעביר הצלם בתמונה הוא שלבן אדם בתמונה אין זכות להתנגד לשלטון, רואים שיש כמה אנשים עליו שמחזיקים אותו כדי שהוא לא יזוז, רואים שהוא פגוע וכואב לו, וזה מחזק את זה שאין לא שליטה וזכות להתנגד למשטר.
ג) הזכות שנפגעה בתמונה היא הזכות לחיים ובטחון, ניתן לראות כיצד כוחות הביטחון מחזיקים בצורה לא מכבדת ונעימה את הערבי, כאשר הברך מונחת על ראשו והוא לא מסוגל לעשות דבר בנידון.
ד) הזכות אומרת כי לכל בן אדם יש הזכות לחיים לחירות ולבטחון אישי.
מה שהזכיר לי בתמונה את הזכות לחיים ובטחון זה חוסר האונים של האדם שמוצמד לרצפה בתמונה, אין ביכולתו יכולת לעשות שום דבר והזכות לחיים ולביטחונו האישי נפגעת.

# data[].attributes.location_name
אביתר (יישוב), כפר תפוח

# data[].attributes.attachment_caption
התמונה צולמה במזרח לצומת תפוח במאחז אביתר

# data[].attributes.headline
אביתר (יישוב), כפר תפוח

# data[].attributes.subject
אביתר (יישוב), כפר תפוח

# data[].attributes.body
איליי דיי
התמונה הזכירה לי את הזכות לחיים וביטחון שלמדנו עליה בכיתה.
הרגשתי את הקושי של האנשים בתמונה בזה שהם מנסים לברוח מטילים שנופלים עליהם.
א. בתמונה רואים את תושבי מאחז אביתר בורחים מהעיר ומסתכלים על הרקטות נופלות ממש מטרים ספורים מהם.
ב. המסר שהצלם רצה להעביר בתמונה הוא החיים הקשים שיש לתושבים במאחז אביתר ואיזה מציאות הזויה וקשה יש להם.
ג. אני רואה בתמונה את הזכות לחיים וביטחון.
ד. הזכות לחיים וביטחון מבטיחה לכל אדם החי במדינה את הזכות לחיות ללא פחד וללא איום.
ה.  בתמונה רואים את התושבים בורחים מרקטות שנופלות ממש קרוב אליהם מה שהזכיר לי את הזכות לחיים וביטחון שנפגעת בגלל שהתושבים חיים בלי ביטחון ועם חשש לחיים שלהם ולחיות ככה זה אומר לחיות עם פחד תמידי מה שמפר את הזכות לחיים וביטחון.

# data[].attributes.body
א. בתמונה רואים את השרפה אשר הייתה לא מזמן בהרי ירושלים, אנחנו רואים את העשן הרב אשר היה באוויר.

ב. המסר שהצלם רוצה להביא הוא שגם במדינה כמו מדינת ישראל עם צבא חזק ושלטון יכול להיות אסונות טבע שאי אפשר לשלוט בהם.

ג. הזכות אשר נפגעת בתמונה היא הזכות לביטחון מכיוון שהשריפה מסכנת את אזרחי ירושלים בכך שבתיהם יכולים להישרף.

ד. הזכות לחיים קובעת כי לכל אדם יש זכות להגנה על חייו. זכות זו נחשבת לזכות הבסיסית והראשונית ביותר של האדם. "לכל אדם יש את הזכות לחיים, לחירות ולביטחון אישי".
חובת כל מדינה להגן על חייהם וביטחונם של אזרחיה מפני גורמים עוינים בתוך המדינה ומחוץ לגבולותיה.

ה. מה שהזכיר לי את הזכות לביטחון בתמונה הוא הסיכון שקיים לתושבי ירושלים, אפשר לראות שהזכות לביטחון היא זכות בסיסית וחשובה אשר לא הייתה לתושבי ירושלים בזמן השריפה.

# data[].attributes.body
ב12 במאי 2021 סעיד מוסא תושב רמלה, הותקף על ידי מתפרעים יהודים רק בגלל שזוהה כערבי. הזכות המוזכרת לי בתמונה היא הזכות לביטחון שנפגעת בצורה קשה, תושב חף מפשע שקיבל מכות וחיוו סוכנו רק בגלל שהיה ערבי. המסר שרצה הצלם להעביר הוא כמה שהאיש שהותקף היה חסר ישע מול אנשים רבים, הוא שוכב על הרצפה והם ממשיכים להרביץ לו ולנפץ לו את המכונית. הזכות המוזכרת בתמונה שנפגעת היא הזכות לחיים וביטחון, לכל אחד יש זכות לחיות בשקט ולהיות בטוח בלי שיתקפו אותו במיוחד בלי סיבה ובתמונה ניתן לראות את ההפך הגמור.

# data[].attributes.body
ב12 במאי 2021 סעיד מוחא תושב רמלה נתקף עקב היותו ערבי.
הצלם רצה להביא בסרטון את הגזענות כלפי הערבי .
הזכות שבתמונה היא זכות הביטחון, בן אדם לא צריך לפחד בגלל שהוא ערבי הוא אמור לחיות בביטחון וללכת ברחוב בביטחון ולא לפחד שיכו אותו.
מה שהזכיר לי בתמונה את הזכות הזאת זה שסעיד שוכב על הריצפב חסר עזרה והגנה מוכה כל ידי היהודים הגזענים.
י

# data[].attributes.location_name
וושינגטון, ארצות הברית

# data[].attributes.headline
וושינגטון, ארצות הברית, תמיר בן ברוך

# data[].attributes.subject
וושינגטון, ארצות הברית, תמיר בן ברוך

# data[].attributes.body
בתמונה אפשר לראות מישהי מתווכחת עם גבר בלינקולן פארק, וושינגטון, בנוגע לאנדרטה שהוצבה במקום. באנדרטה אפשר לראות את הנשיא לינקולן אוחז בהצהרת האמניציפציה, כשידו האחת מעל אדם שחור הכורע על רגליו.
האישה, ועוד מתנגדים ומפגינים רבים שנכחו באיזור, טוענים שהאנדרטה מבזה ומציג את האזרחים השחורים בצורה משפילה.
המסר שהצלם רוצה להעביר בתמונה הוא בעצם להראות שגם לשחורים יש כוח ושהם יכולים להתנגד והם לא יתנו לאף אחד להשפיל אותם.
יש פה מספר זכויות שאפשר להתייחס אליהם, הזכות לשוויון למשל, אבל הזכות שהכי משכה את תשומת ליבי היא הזכות לחופש הביטוי, האזרחים השחורים מביעים את מחאתם ולא שותקים תוך כדי מימוש זכותם.
זכות זו אומרת שכל אדם יכול להפגין ולהביע את דעתו בנוגע לדברים המפריעים לו.
מה שהזכיר לי בתמונה את זכות זו זה שראיתי את האישה מתווכחת עם הגבר הלבן שתומך באנדרטה המשפילה ועומדת על שלה ועל עקרונותיה.

# data[].attributes.headline
ארצות הברית איתי ירון

# data[].attributes.subject
ארצות הברית איתי ירון

# data[].attributes.body
א. היא הזכירה לי את הזכות לשוויון כי בתמונה אנו רואים אותם מוחים בהפגנה של הBLM כלומר אחרי המוות של גורג פלויד השחורים יצאו להפגין כנגד הגזענות המערכתית.
ב. הצלם רצה להעביר מסר חשוב ולהבהיר את המסר של המחאה הוא הציג אותם לאחר איזשהו אקט מחאתי שעשו.
ג. הזכות הבולטת בתמונה היא הזכות לשוויון מכיוון שכל העניין העומד מאחורי המחאה הוא הרצון לשוויון.
ד. למושג שוויון, במשמעותו החברתית, שתי משמעויות: נורמטיבית ותיאורית (דיסקריפטיבית). במשמעות הנורמטיבית, ישהרואים בשוויון אידיאל (אנ'), ערך, ושמו להם, למדינתם ולעולם מטרה לשאוף לשוויון בהיבטים מסוימים של חיי האדם; כגוןשוויון בזכויות, שוויון כלכלי ושוויון הזדמנויות. במשמעותו התיאורית, השוויון הוא תיאור מצב: בני האדם כבר שווים בהיבטים מסוימים של חייהם.
התנועה שהם עושים עם היד הזכירה לי את הזכות לשוויון ואת הרצון להיות שווים לכל אדם אחר מבלי קשר לדת צבע או מין.
ה.