# data[].attributes.headline
William Harvey (1578-1657) objevil a vysvětlil krevní oběh a pokusům o mechanické vysvětlení fungování živých organismů se věnovali i další vědci, podstatná změna však nastala až s průlomem vědecké medicíny v 19. století.

# data[].attributes.subject
William Harvey (1578-1657) objevil a vysvětlil krevní oběh a pokusům o mechanické vysvětlení fungování živých organismů se věnovali i další vědci, podstatná změna však nastala až s průlomem vědecké medicíny v 19. století.

# data[].attributes.body
Chládek Jan

# data[].attributes.body
První veřejná pitva se v Praze konala před 420 lety. Provedl ji mladý lékař Ján Jesenius a trvala několik dnů. Praha se mu později stala osudnou. Spolu s dalšími 26 českými pány byl po Bílé hoře popraven na Staroměstském náměstí.

random zajímavosti:
-Mozek spotřebuje stejné množství energie jako 10W žárovka.
-Kost je silnější než ocel.

# data[].attributes.body
Podle některých zdrojů první mikroskop sestavil v roce 1590 v Nizozemsku Zacharias Janssen. V roce 1610 se na základě Jansenovy konstrukce mikroskopií zabýval Galileo Galilei. Jeden z jednoduchých mikroskopů sestavil v roce 1676 holandský obchodník a vědec Anton van Leeuwenhoek, jehož práce patřily k vrcholům mikroskopického pozorování 17. století.
Jako první zahájila výrobu mikroskopů firma Carl Zeiss v roce 1847.

Valíková.

# data[].attributes.body
František Josef du Toy byl prvním mimořádným (1746) a řádným (1750) profesorem jmenovaným pro obor anatomie (ordinarius anatomiae et physiologiae). Skončilo tak nevědecké a dobou již překonané střídání profesorů na jednotlivých oborech. Rok 1750 můžeme proto považovat za mezník, ve kterém byla konstituována samostatná stolice anatomie a zahájena éra oborové specializace. F. Toy byl pražský lékař, který již ve 40. letech osmnáctého století zahájil demonstrační pitvy, školil chirurgy a zdravotnický personál. Sám získal dobré anatomické a technické (preparační) znalosti Holandsku, odkud, také přivezl 21 anatomických preparátů, kterými založil první pražské anatomické muzeum. Pitval vc Theatrum anatomicum, umístěném v prostorech Karolina. Jeho agilnost a snaha o prosazení praktické výuky anatomie mu vynesla mnoho stoupenců i nepřátel. Znechucen závistí a intrikami kolegů, vzdal se v roce 1761 profesorského místa a působil dále jako praktický lékař.
Vacková Veronika

# data[].attributes.body
Ráno jsme asi o 1cm vyšší než večer. Je to způsobeno chrupavkou mezi kostmi, která se stáním a sezením během dne stlačuje

Lucie Jančová

# data[].attributes.body
Nejznámějším vynálezem Otty Wichterla jsou gelové kontaktní čočky. Prvním impulsem k práci na vývoji měkkých kontaktních čoček byl jeho náhodný rozhovor ve vlaku cestou z Olomouce do Prahy roku 1952. Spolucestující (dr. Pur) četl odborný článek o možnostech chirurgické náhrady oka. Wichterle si uvědomil, že lepším materiálem pro implantát než ušlechtilé kovy by byla umělá hmota.

Denisa Chmelíková

# data[].attributes.body
Značnou část svého života věnoval Leonardo da Vinci studiu anatomie. Nezůstalo jen u lidské anatomie, v jeho náčrtcích můžeme nalézt i koně a jiná zvířata. Plánoval ostatně jako u většiny svých poznámek vydání souborného spisu. Leonardo da Vinci získával vědomosti o stavbě lidského těla z četných pitev, které prováděl. Byl ovšem udán svými odpůrci, a tak byl jeho výzkum zakázán papežem Lvem X. Přesto svým studiem výrazně ovlivnil tehdejší anatomické a fyziologické názory.
Filip Dudek

# data[].attributes.headline
Lobotomii poprvé provedl portugalský lékař António Egas Moniz.První osobou, na které Moniz provedl lobotomii, byla třiašedesátiletá žena trpící těžkými depresemi a úzkostnými stavy. Měla paranoidní představy, kvůli nimž byla přesvědčena, že ji chce otrávit policie apod. Zákrok byl proveden injekční stříkačkou s alkoholem, který měl přerušit nervová spojení. Ta byla zavedena dvěma otvory o průměru pera vyvrtanými v lebce. Pacientka po operaci přestala pociťovat úzkostné stavy, roztěkanost a paranoiu. Správně hodnotila svůj současný duševní stav i stav před operací. Inteligence a chování nebyly zjevně narušeny.V roce 1949 byl António Egas Moniz za objev lobotomie a založení neurochirurgie vyznamenán Nobelovou cenou.

# data[].attributes.subject
Lobotomii poprvé provedl portugalský lékař António Egas Moniz.První osobou, na které Moniz provedl lobotomii, byla třiašedesátiletá žena trpící těžkými depresemi a úzkostnými stavy. Měla paranoidní představy, kvůli nimž byla přesvědčena, že ji chce otrávit policie apod. Zákrok byl proveden injekční stříkačkou s alkoholem, který měl přerušit nervová spojení. Ta byla zavedena dvěma otvory o průměru pera vyvrtanými v lebce. Pacientka po operaci přestala pociťovat úzkostné stavy, roztěkanost a paranoiu. Správně hodnotila svůj současný duševní stav i stav před operací. Inteligence a chování nebyly zjevně narušeny.V roce 1949 byl António Egas Moniz za objev lobotomie a založení neurochirurgie vyznamenán Nobelovou cenou.

# data[].attributes.headline
Zvaný Racionalismus nastoupil a vynalezl mikroskop s Anatomii, která se začla rychle rozvíjet, první Anatomické preparáty a muzea začaly vznikat v 17. století. Do Velké Británie se centrum anatomického bádání přesunulo v 19. století. 

# data[].attributes.subject
Zvaný Racionalismus nastoupil a vynalezl mikroskop s Anatomii, která se začla rychle rozvíjet, první Anatomické preparáty a muzea začaly vznikat v 17. století. Do Velké Británie se centrum anatomického bádání přesunulo v 19. století. 

# data[].attributes.body
Zörnerová Nicol

# data[].attributes.headline
První veřejnou pitvu v českých zemích zorganizoval Jan Jessenius v Praze roku 1600.

# data[].attributes.subject
První veřejnou pitvu v českých zemích zorganizoval Jan Jessenius v Praze roku 1600.

# data[].attributes.body
Zásadním obratem byl vědecký přístup, který zvolil Andreas Vesalius (1514-1565). Působil jako profesor anatomie na universitách v Itálii, zejména v Padově, později byl osobním lékařem Karla V. a Filipa II. Při studiu stavby lidského těla vycházel důsledně z poznatků získaných při pitvě. V roce 1543 vydal v Basileji "De humani corporis fabrica libri septem", dílo, které se stalo základem novodobé anatomie. Spis má 870 stran a obsahuje důkladný popis lidských orgánů a jejich vztahů. Vesalius je srovnává s poměry u zvířat a ukazuje, že dosavadní galénovská anatomie vycházela pouze ze znalosti anatomie zvířat. Vesalius zároveň vysvětluje funkce orgánů a popisuje také patologické poměry.

# data[].attributes.body
Jako přednášející na Vratislavské univerzitě napsal Purkyně v roce 1823 článek, v němž popsal 9 možných struktur otisků prstů. Ačkoliv v něm nepřišel s myšlenkou identifikovat s jejich pomocí konkrétní osoby, přispěl k tomu, že se tak nakonec začaly využívat.

O 20 let později byla tato technika poprvé použita Scotland Yardem při vyšetřování vraždy lorda Williama Russella. V roce 1886 jeden skotský lékař techniku dále vylepšil a představil londýnské metropolitní policii.
Veronika Fialová

# data[].attributes.body
Většina anatomických uměleckých děl byla vyrobena na zakázku, aby se ušlechtilé studium anatomie vyhnulo nepříjemné blízkosti mrtvoly, která stále vyvolávala strach a riziko trestu. Thomas Vicary, lékař Jindřicha VIII., přesvědčil krále spojit všechny ranhojiče a lékaře v jeden cech, což se stalo v roce 1540 a stal se jeho prvním mistrem. Ve stejné době dostal povolení pitvat čtyři těla oběšenců ročně. Poprava, po které následovala pitva, byla nejobávanějším trestem, zvlášť pro velezrady a vraždy. Nebyly hrozbou pro odsouzence lehčí zločiny.
Marie Grupáčová

# data[].attributes.headline
Budova německého anatomického ústavu U nemocnice 3, byla při náletu 14.2.1945 těžce poškozena. Částečně shořela střecha, byly těžce poškozeny stropy, pobořeny stěny. Byla zničena část vnitřního zařízení, nábytku, modelů a preparátů. Dobře zachována zůstala posluchárna a knihovna, která byla uložena ve sklepě.

# data[].attributes.subject
Budova německého anatomického ústavu U nemocnice 3, byla při náletu 14.2.1945 těžce poškozena. Částečně shořela střecha, byly těžce poškozeny stropy, pobořeny stěny. Byla zničena část vnitřního zařízení, nábytku, modelů a preparátů. Dobře zachována zůstala posluchárna a knihovna, která byla uložena ve sklepě.

# data[].attributes.body
Lucie Vlachová

# data[].attributes.body
První anatomické divadlo bylo postaveno v Padově v roce 1594 a jeho zakladatelem byl Fabricius ab Aquapendente. Tento nový architektonický útvar, vysoká válcovitá stavba se stupňovitými řadami sedadel, se stal pro operní scény 18. století. Na konci 16.století se anatomie stává již váženou vědní disciplínou. Hlavními centry té doby jsou Padova, Bologna a Leiden. Divadlo v Leidenu, vzniklé přestavbou odsvěceného chrámu, mělo během roku dvě funkce. V zimních měsících se konaly pitvy, tělo se nerozkládalo rychle a bylo více času na vědeckou práci. V létě se otočný pitevní stůl odstranil a divadlo se zaplnilo kuriozitami (předchůdce musea).

Natálie Rychtaříková.

# data[].attributes.body
První veřejná pitva v Čechách proběhla 8. 6. 1600 a byla provedena Janem Jesenským. Pitva těla popraveného muže proběhla ve slavnostně vyzdobené univerzitě v Rejčkově, trvala pět dní a zúčastnilo se jí asi 5000 lidí

Markéta Mráčková

# data[].attributes.body
Řecký lékař Hippokratés aplikoval na člověka starší teorii čtyř živlů a učil, že jim v lidském těle odpovídají čtyři šťávy , u zdravého člověka jsou v rovnováze a u nemocného v nerovnováze.

# data[].attributes.body
První pitvy pro poznání funkcí těla se uskutečnily v Číně před 1000 př.n.l.
Nejznámějším člověkem v historii anatomie je Claudius Galen. Tento muž byl ošetřovatelem gladiátorů a osobním lékařem Marka Aurelia. Anatomie má své počátky v Ptolemaiovské škole. Tato škola byla založená v Egyptě okolo 300 př.n.l. Zde se uskutečnilo intenzivní pitvání mrtvých těl.

Veronika Dudáčková

# data[].attributes.body
Prvním kdo se zajímal o anatomii byl Galénnos z Pergama ,řecký lékař působící v Římě, kam byl povolán císařem Markem Aureliem. Své anatomické znalosti získával Galénnos jako lékař gladiátorů a pitvou opic a vepřů. Přímou pitvu lidských těl pravděpodobně neprováděl. Do anatomie uvedl názvy pro atlas, Achillovu šlachu, diafýzu a epifýzu dlouhých kostí, m. masseter a m. cremaster. Rozlišil prvních sedm hlavových nervů a popsal trojvrstevnou stavbu stěny tepen. Anatomické poznatky shrnul do spisu "O anatomických pozorováních". Zdrojem řady Galénnových omylů bylo přejímání nálezů získaných pitvou zvířat a jejich aplikace v anatomii lidského těla.

Kateřina Kawanová

# data[].attributes.headline
První pitvy pro poznání funkcí těla se uskutečnily v Číně před 1000 př.n.l. Staří Řekové podnikli velký pokrok v objevování interiéru lidského těla, přesto se spousta učenců, včetně Aristotela, věnovala pitvání zvířat, což vedlo ke zmateným představám mezi lidskou a zvířecí anatomií a některé pomýlené názory přežily až do pozdního 16. století (viz kresba vnitřností ženského trupu Leonarda da Vinciho, kde děloha má dvě hrdla, což je typické pro vačnatce).

# data[].attributes.subject
První pitvy pro poznání funkcí těla se uskutečnily v Číně před 1000 př.n.l. Staří Řekové podnikli velký pokrok v objevování interiéru lidského těla, přesto se spousta učenců, včetně Aristotela, věnovala pitvání zvířat, což vedlo ke zmateným představám mezi lidskou a zvířecí anatomií a některé pomýlené názory přežily až do pozdního 16. století (viz kresba vnitřností ženského trupu Leonarda da Vinciho, kde děloha má dvě hrdla, což je typické pro vačnatce).

# data[].attributes.headline
Teorie rovnováhy čtyř základních tělesných šťav 

# data[].attributes.subject
Teorie rovnováhy čtyř základních tělesných šťav 

# data[].attributes.body
Nejslavnější řecký lékař starověku Hippokrates při léčbě zastával takzvanou teorii rovnováhy čtyř základních tělesných šťav. Mezi ně patří černá žluč (melos), žlutá žluč (chole), krev (sanguis) a sliz (flegme). I na počátku novověku byla přijímána teorie, že narušení rovnováhy mezi těmito čtyřmi tekutinami je příčinou chorob.
Galénos tuto teorii později převzal a rozvinul. Rozdělení temperamentů do kategorií se používá stále.

# data[].attributes.headline
Pouštění žilou je odebrání určitého množství pacientovy krve za účelem léčby nebo prevence onemocnění. Pouštění žilou bylo založeno na starověké lékařské teorii, podle které krev s dalšími tekutinami tvořila systém čtyř základních tělesných šťáv, jejichž rovnováha byla podmínkou zdraví. Pouštění žilou bylo běžnou součástí lékařské praxe od starověku až do poloviny 19. století. Dnešní lékařská praxe tuto techniku již opustila a používá ji jen v několika velmi specifických situacích. V době, kdy neexistovaly žádné léky na hypertenzi, mohlo pouštění žilou někdy působit příznivě tím, že dočasně snížilo krevní tlak 

# data[].attributes.subject
Pouštění žilou je odebrání určitého množství pacientovy krve za účelem léčby nebo prevence onemocnění. Pouštění žilou bylo založeno na starověké lékařské teorii, podle které krev s dalšími tekutinami tvořila systém čtyř základních tělesných šťáv, jejichž rovnováha byla podmínkou zdraví. Pouštění žilou bylo běžnou součástí lékařské praxe od starověku až do poloviny 19. století. Dnešní lékařská praxe tuto techniku již opustila a používá ji jen v několika velmi specifických situacích. V době, kdy neexistovaly žádné léky na hypertenzi, mohlo pouštění žilou někdy působit příznivě tím, že dočasně snížilo krevní tlak 

# data[].attributes.body
Jakub Smetana

# data[].attributes.attachment_caption
Na obrázku je Herophilos ,o kterém je zmínka dole v textu

# data[].attributes.body
První pitvy byly prováděny ve starém Egyptě jako součást přípravy těl zemřelých k mumifikaci, což zároveň vedlo k získávání poznatků o anatomii člověka.

Za zakladatele anatomie jako vědního oboru jsou považováni starověcí lékaři Herophilos a Erasistrakos, kteří působili v Alexandrii v Egyptě kolem roku 270 př.n.l. kteří kromě mrtvol pitvali údajně i odsouzence k smrti.

Kateřina Pišlová