# data[].attributes.body
Umbes 540 miljonit aastat tagasi.
Kambriumi plahvatus - kujunesid välja loomade peamised ehitustüübid.
(peajalgsed, karbid, teod, limused)

# data[].attributes.body
Umbes 480 miljonit aastat tagasi.
Esimesed selgroogsed loomad olid tõenäoliselt lõuatud kalad.
(kilbitud ja erikilbilised)

# data[].attributes.body
Umbes 400 miljonit aastat tagasi.
Võimsate lõualuudega kõhrkaladel oli kõhrest luustik ning hambakesetaolised soomused.
(haid Hybodus)

# data[].attributes.body
Umbes 400 miljonit aastat tagasi.
Karbonis elasid ürgsed võrktiivalistega sarnanevad ja kiililaadsed putukad.
(Aeschna)

# data[].attributes.body
Umbes 400 miljonit aastat tagasi.
Veekeskkonnas kujunesid luukalad. (Latimeeria)

# data[].attributes.body
Umbes 360 miljonit aastat tagasi.
Esimesed selgroogsed, kes liikusid veest maismaale põlvnevad tõenäoliselt kopskaladest. (Lchthyostega)
Kahepaikste tunnused:
- kõigusoojased

- paljunevad vees

- jäsemed ja kopsud võimaldavad elada maismaal

# data[].attributes.body
Umbes 300 miljonit aastat tagasi.
Esialgu olid väikesemõõtmelised.
Tekodondid - krokodillide esivanemad.
Kalasisalikud ehk ihtüosaurused.
Hiidsisalikud ehk dinosaurused.
Tiibsisalikud ehk pterosaurused. (lendavad roomajad)

Roomajate tunnused:
- elavad maismaal

- soomuseline nahk

- kehasisene viljastumine

- kestaga munad

- kõrgemalt areneneud vereringe

Kriidiajastu lõpus toimus massiline väljasuremine. (u65 miljoni aastat tagasi)

# data[].attributes.body
Umbes 200 miljonit aastat tagasi.
Esimesed imetajad olid väikesed, peamiselt putukatest toituvad ööloomad (Taeniolabis)

Imetajate tunnused:
- püsisoojasus

- areng emaüsas

- toidavad oma poegi emapiimaga

- kõrgemalt arenenud närvisüsteem ja meeleelundid

# data[].attributes.body
Umbes 150 miljonit aastat tagasi.
Linnud on lennuvõimelised püsisoojased selgroogsed, kellel on suled ja tiivad.
Lindude põlvnemist roomajatest näitab ürglind - arheopterüks.