# data[].attributes.body
Carles I va néixer l'any 1500 ( XVI ) a Flandes. És net del reis catòlics i fill de Joana la Boja i Felip el Bell.

# data[].attributes.body
D'herència rep un gran imperi.

# data[].attributes.body
La revolta de les Germanies es va produir degut al buit de poder. Va succeir a València, les Illes i Catalunya. En aquesta revolta s'enfrentaven Carles I VS pagesos i artesans. Carles I es va fer amb la victòria.

# data[].attributes.body
Les principals causes d'aquest conflicte estan en que Carles I va utilitzar diners provinents de castella per a que el nombressin emperador, a més de pujar els impostos i donar càrrecs de govern als nobles flamencs. Carles I es va fer amb la victòria una altre vegada, donant poder als nobles castellans. Qui va perdre aquesta revolta van ser els no privilegiats castellans.

# data[].attributes.body
França com es veu rodejada per l’Imperi de Carles I decideix atacar les posicions Castellanes.

Navarressos i Castellans VS Francesos - França ocupa Navarra en un intent per atacar a Carles I.

Les hostilitats entre França i Castella acaben a l’any 1544 degut a que els musulmans de l’imperi Otomà començen a ocupar les platges / costes i això no els interessa.

# data[].attributes.headline
1526 - Casament de Carles I i Isabel de Portugal

# data[].attributes.subject
1526 - Casament de Carles I i Isabel de Portugal

# data[].attributes.body
El 10 de març de 1526 Carles I es prometia amb Isabel de Portugal. Principalment per motius d'estat i no per pur amor.

# data[].attributes.body
Felip II va néixer l'any 1527 a Valladolid. És fill de Carles I i Isabel de Portugal.

# data[].attributes.headline
1531 - 1555: Guerres contra els protestants

# data[].attributes.subject
1531 - 1555: Guerres contra els protestants

# data[].attributes.body
Al sacre imperi romano germànic és crea la lliga esmalcalda.

- Lliga Esmalcalda: És la unió entre els prínceps alemanys     (protestants)  amb Dinamarca + França VS Carles I + Papa

Perquè lluitaven?

Els protestants volien defensar els seus privilegis mentre Carles I volia que tots fossin catòlics. Carles I defensava el seu catolicisme davant la reforma de Martí Luter.

Acord:

L’Imperi de Carles I serà Catòlic, però permetrà que els protestants o segueixen sent.

# data[].attributes.body
Es va produir degut a la Hegemonia Catòlica.

Carles I ocupa la zona de Tunis per controlar el pas de tot el Mediterrani, així no poden arribar els pirates Musulmans.

# data[].attributes.body
Carles I deixa la corona ja que no aconsegueix el seu objectiu principal, que tot l’Imperi fos Catòlic.

Tota la part protestant se la deixa al seu germà Ferran d'Àustria i tota la resta li dona al seu fill Felip II, és a dir:

La corona de Castella i Aragó

Nàpols

Tota la part de Flandes

Filipines

Tota la part continental de sudamérica, excepte, brasil…

# data[].attributes.body
D'herència per part del seu pare Carles I rep un gran imperi, que inclou: la Corona de Castella i Aragó, els països baixos i Luxemburg.

# data[].attributes.body
El 21 de setembre de 1558 va morir, al extremeny monestir de Yuste, Carles d'Habsburg. Va morir retirat del món i amb el remordiment d'haver fracassat en la seva missió encomanada per Déu.

# data[].attributes.body
Felip II va derrotar els Francesos a l'inici del regnat i els va obligar a signar la Pau de Cateau - Cambresis de 1559, la qual posava fi als conflictes entre Espanya i França des del segle XV per les possessions dels territoris Italians.

# data[].attributes.headline
1568 - 1571: Rebel·lió de les Alpujarras

# data[].attributes.subject
1568 - 1571: Rebel·lió de les Alpujarras

# data[].attributes.body
Aquesta rebel·lió va succeir a Granada, en la qual s'enfrontaven els Moriscs VS Felip II. L'abundant població Morisca del regne de Granada és va revoltar en protesta contra la Pragmàtica Sanció de 1567, que limitava les seves llibertats culturals.
- Qué és la Pragmàtica Sanció?
Doncs, durant un període de 3 anys, cap morisc podia parlar un altre idioma que no fos el Castellà.

# data[].attributes.body
El 1566 les províncies del nord és van rebel·lar contra Felip II i és van declarar independents amb el nom de "Províncies Unides". El rei no va acceptar-ho i es va iniciar una guerra molt llarga i amb moltes despeses de diners, que va durar 80 anys.
Qui lluitava contra qui?
- Doncs en aquesta guerra es van veure implicats els prínceps protestants + Anglaterra VS Felip II.

# data[].attributes.headline
1568 - 1648: La Guerra dels 80 anys (Final)

# data[].attributes.subject
1568 - 1648: La Guerra dels 80 anys (Final)

# data[].attributes.body
La guerra dels 80 anys va ser una guerra iniciada per Felip II i finalitzada per Felip IV amb el tractat de Westfàlia juntament amb la guerra dels 30 anys.

# data[].attributes.body
L'imperi Turc era una gran potència que amenaçava les possessions Hispàniques del mar mediterrani. Va ser la batalla naval més grans fins a les hores i va succeir a Lepant (Grècia). És va crear una coalició cristiana anomenada la Lliga Santa que era la unió del Papa + Felip II + Venècia. El principal conflicte que va desenvolupar aquesta guerra va ser l'hegemonia del Mediterrani. Finalment, l'any 1571, la Lliga Santa guanyava la guerra.

# data[].attributes.body
Felip III va néixer a Madrid. És fill de Felip II i Ana d'Àustria.

# data[].attributes.attachment_link.description
Access Google Sites with a personal Google account or Google Workspace account (for business use).

# data[].attributes.body
Va succeir al canal de la mànega. El principal conflicte que va desenvolupar aquesta guerra va ser el suport anglès als països Baixos, això va fer que Felip II enviés l'armada invencible per atacar a Anglaterra i derrocar a Isabel I.

# data[].attributes.body
El 13 de setembre de 1598 (XVI) mor Felip II (El Prudente) al Escorial (Madrid).

# data[].attributes.body
L'any 1598 és coronat rei i hereta els territoris de Felip II.

(Hereta):
- Corona de Castella i Aragó
- Possessions de Castella Aragó
- Luxemburg

(No hereta):
- Països Baixos
- Flandes (L'hereta la seva tieta i quan mori tornarà a la Corona Hispànica)

També hereta:
- Deutes acumulats a causa dels préstecs.
- Moltes guerres obertes que generen més despeses.

# data[].attributes.body
1- 1604: Pau de Londres  → Va posar fi a la guerra anglo-espanyola de 1585-1604. → Què va comportar? → Millors relacions comercials.

2- 1609: Treva dels 12 anys amb les províncies unides
→ Va ser un parèntesi de la guerra dels vuitanta anys entre Espanya i Flandes.

Objectius:
1- Mantenir una aturada de les hostilitats durant un període de 12 anys
2- Aixecar l'embargament que prohibia les Provincies Unides comerciar amb Europa.

3- 1615: Pau amb França -
→ Felip IV + Isabel de França → Borbons
→ Contra els Hogonots (Protestants Francesos)

# data[].attributes.body
Felip IV, fill de Felip III, va néixer l'any 1605 a Valladolid.

# data[].attributes.body
El principal problema de la política interior de Felip III va ser l'expulsió del Moriscos. La principal causa d'aquesta, va ser que els moriscos no es comportaven com autèntics cristians. Això va comportar grans pèrdues:

- Pèrdua Científica
- Pèrdua de mà d'obra
- Pèrdua cultural
- Pèrdua econòmica
- Pèrdua demogràfica

# data[].attributes.body
L'any 1621 mor Felip III degut a unes febres. Va ser enterrat al panteó reial del Monestir de l'Escorial.

# data[].attributes.body
L'any 1621 (XVII) Felip IV és coronat rei. Ell hereta les mateixes possessions que el seu pare Felip II.

# data[].attributes.body
En aquesta guerra es posava fi al conflicte general entre les potències del continent en el qual es van barrejar les lluites religioses entre catòlics i protestants per l'hegemonia política entre la casa d'Habsburg i França. Finament, l'any 1648 es signa el tractat de Westfàlia, el qual posa fi a aquesta guerra.

4 Fases:

1618 - 1625: Bohèmia vs Ferran II + Felip IV - Victòria Catòlica.

1625 - 1629: Dinamarca vs Ferran II + Felip IV - Victòria Catòlica.

1631 - 1633: Suècia + França vs Ferran II + Felip IV - Victòria Catòlica.

1635 - 1648: França vs Felip IV - Conflictes Interns (1640 - 1648)

Conseqüències tractat de westfàlia:
- Nou mapa d'Europa.
- Protestants són + reconeguts.
- Pèrdua de l'hegemonia dels Àustries.
- Divisió absolutisme als països Catòlics - Parlamentarisme als països Protestants.

# data[].attributes.body
L'any 1640 és va iniciar la Guerra dels Segadors. Un conflicte que va esclatar, entre la població pagesa i segadora, degut a les exigències del duc d'Olivares de finançar les necessitats dels soldats dels terços castellans, enviats a combatre a França, per la població catalana. Aquest conflicte va finalitzar l'any 1652.

# data[].attributes.body
Durant el regnat de Felip IV es van limitar els privilegis de la noblesa portuguesa. Els impostos van augmentar i la població s'empobria. L'aixecament portuguès es va deure a l'exigència d'Olivares que 6.000 soldats portuguesos i la major part de la noblesa en edat de combatre se sumessin a la guerra a Catalunya.

# data[].attributes.body
Carles II va nèixer l'any 1661 (XVII) a Madrid. És fill de Felip IV.

# data[].attributes.body
Felip IV, va morir el 17 de setembre del 1665 a Madrid, al monastir El Escorial.

# data[].attributes.body
A tan sols 4 anys d'edat, Carles II va rebre d'herència un imperi. Degut a la seva minoria d'edat per governar, va haver-hi una regència de 10 anys per part de la seva mare Mariana d'Àustria. Fins l'any 1675, amb 14 anys, no començarà a governar.

Territoris heredats:
- Castella + possessions
- Aragó + possessions (Nàpols...)
- Flandes
- Franc Comtat

# data[].attributes.body
El seu germanastre Joan Josep d'Àustria, descontent per la regència de Mariana d'Àustria, va fer un cop d'estat el qual va posar fi al poder del primer ministre i a la influència de la reina sobre el rei.

# data[].attributes.body
L'any 1700 (XVIII) mor Carles II, sense descendència, que 1 any després generaria una guerra de successió. Carles II va morir amb greus problemes de salud.

# data[].attributes.body
El veritable problema va arribar al morir Carles II. Degut al seu problema d'infertilitat no va poder tenir descendència i això va provocar una guerra de successió. Carles II va deixar per escrit que el pròxim rei de l'imperi fos Felip V, però aquesta decisió no va agradar a tothom. En especial Catalunya, defensava que el rei havia de ser Carles d'Àustria, ja que pertany a la mateixa dinastia dels Àustries.