# data[].attributes.body
Valmentaja rekryissä huomioidaan vahvasti persoona versus osaaminen

Sisäinen kouluttaminen vahvassa keskiössä. Valmentaja haut ensin sisäisenä. Tuetaan omia valmentajia - kehityskeskustelut, itsearviointi, development plan ja sen seuranta

Vanhempien rooli lähes olematon. 1x vuodessa vanhempainilta. Vanhemmat luottavat seuran prosessiin pelaajakehityksessä - seura/valmentaja tietää/ymmärtää mikä on pelaajalle parhaaksi eikä sitä kyseenalaisteta kuten suomessa. Vahva luottamussuhde seura - perhe välillä

Vanhemmat eivät kannusta/huutele kentän laidalla

Akatemia toiminnassa ei huomioida yhteiskunnallista yleisliikunnan lisäämistä - laajempi arvomaailma taustalla

Harrastaminen on käytännössä ilmaista versus Suomen kustannukset

Pelaajakehityksessä käytetään paljon mittareita - oma tiimi joka mahdollistaa oman alustan datan keräämiselle ja hyödyntämiselle

Toimintamallit on tarkasti määritelty ja dokumentoitu - näitä seuraa kaikki työntekijät

# data[].attributes.body
-Rekrytoitavan valmentajan pitää hyväksyä metodi - korkea muodollinen koulututaso. Tanskan kielen taito alle U17

-Valmentajan onnistumista mitataan pelaajakehityksen laadulla. Harjoitusten seurantalomake, videot ja valmennuslinjan mukaisuus, sitoutuminen itsensä kehittämiseen

-Pelaajakehitystä johdetaan tarkkaan määritellyllä valmennuslinjalla.

-Pelaamisen- ja harjoittelun peruaatteet eli style of play ohjaa kaikkea tekemistä. Jalkautuminen varmistetaan dokumenteilla, kouluttamalla ja valvonnalla

-Valmentajia johdetaan palavereilla ja kehityskeskusteluilla, joissa hyödynnetään prosesseja ja dokemtaatiota

-Valmentajia kehitetään: palaute keskustelut datan ja näkemyksien perusteella. Sisäinen kehittämisohjelma, mikä perustuu henkilökohtaiseen kehittymissuunnitelmaan. Vertaisarviointi ja tuloskortit käytössä.

-Scouttaus: U10-U11 vaiheessa alettiin valikoimaan ryhmää jolle toimintaa tarjotaan. Scouttaus mielessä U13 vaiheessa aletaan rekryämään selkeitä potentiaalisia pelaajia.

-Intohimo, ympäristö, geenit, oppimiskyky

tähän kuva

-Myös pelipaikkakohtaisia ominaisuuksia

-Scouttauksessa datavertailua nykyisiin tai breikanneisiin pelaajiin.

Jotta suomalainen pelaajapääsisi niin pitää olla vahva A pelaaja

# data[].attributes.body
-Pelaajakehitykset osalta viikkotasolla 5 harjoituskertaa + 2-3 salia +oheistoiminnot.

-Vaikuttava scouttaamis ja rekrytointi, iso panostus seuralta. Joukkueen menestyksellä tai pelaajamäärällä ei suurta painoarvoa.

-Datan keräämisestä rakennettu laaja alusta jonne kaikki data kerätään.

-Vahva pelillinen rakenne miten halutaanpelata

Seuran style of play isossa roolissa valmennuksessa.

# data[].attributes.body
-Valmentajien rekrytoinnissa persoona ennen kompetenssia

-Sisäinen haku aina ensin. Suurin osa ensin nuoria osa-aikaisia. Valmentajan urakehitys nuorista vanhempiin junnuihin

-Valmentajia tuetaan oppipoika metodilla. Harjoittelun ja pelaamisen seurantaa - palautetta toiminnasta

-Valistunut arvaus: pelaajan myyntipotentiaalia arvioidaan U15 lähtien

-Pelaajavalinnoissa: Urheilullisuus, luonne ja kognitiiviset kyvyt.

Suomalaiset pelaajat nähdään super introverteina

-Pelaajakehitykseen löytyy mittareita, sisäinen pelaajatarkkailu ja dokumentointi - yhteiset tapaamiset

-Akatemia toimintaan voi päästä myöhemminkin olemalla riittävän hyvä.

# data[].attributes.body
-Sarjajärjestelmä ei ole avoin, Tanskan laatujärjestelmän mukaan valikoidut seurat. Ei ole tulospainetta, pelaajakehitys keskiössä.

-Organisaatiolaaviosta kävi ilmi, että resurssia löytyy. Right to dream yllärinä katto-organisaationa.

Merkittävääiä panostuksia tehty myös kentän ulkopuolelle.

Suunniteltu valmentajapolku. Paljon valmentajat siirtyvät seuran sisällä. Huomenna saadaan lisää vastauksia tähän.

Seurassa vaikutelma avoimuudesta ja hyvästä yhteishengestä.

-Yksi yhteistyökoulu joka myönteinen jalkapallolle. Siellä 80% yläasteikäisistä heidän joukkueen pelaajista käy yhteistyökoulua. Kouluyhteistyö toimii hyvin. Yläasteen maksut menee valtiolta, loput hoitaa seura.

-Huomenna enemmän pelaajan arjesta.

# data[].attributes.body
*Suomen malliksi... edustusjoukkue vs junnuyhteisö liima vahvemmaksi akatemiatoiminnan kautta. Suomessa voisi olla rahan sijasta: työkokemus, koulutus, verkostot... Elämän toimintaympäristöstä futista ja elämää tukevaksi

*koulu-seura yhteistyö pitää saada vahvemmaksi. Esteet murrettava ja uskallettava ajatella uusiksi. Lähtökohta pitää olla, että yhteistyössä rakennetaan yksilöä tukeva malli, jossa harrastus ja koulu toimivat käsi kädessä

*Päätöksenteko mahdollisen vähähierarkista, valmentavaa johtamista. Seuran johtamiseen strateginen päätöksenteko ja arkijohtamisen taso eri henkilöiden toimesta. --> raportointi käytännöt määritetty ja olemassa

*Ajatuksena holistinen lähtökohta ja ihmisen kehittäminen. Tästä tarkoitus tehdä myyntivaltti fiksujen ja taitavien pelaajien myynnille. Myös vastuullisuus kulma tulee katettua tätä kautta merkityksen lisääminen (hyväksyntä) saavutetaan yhteiskunnan silmissä.

*Strategia purettu pienempiin projekteihin ja tätä seurataan projektityökalun kautta

*Seuralla tavoite olla erilainen ja erottuva. Luonne (karaktääri) ja persoona nostetaan vahvana esiin ihmisenä kehittymisen prosessissa. Diversiteetti oli vahvasti läsnä toiminnassa.

# data[].attributes.body
Toiminta rahoitetaan omistajien ja pelaajamyynnin kautta - ei käytännössä mahdollinen malli Suomessa (poislukien KUPS)

Kustannus harrastajalle 0€ - amatööri seurassa noin 200€. Kunta tukee merkittävästi toimintaa

Koulunkäynti on linkitetty seuratoimintaan - miten voitaisiin edistää tämän tyyppistä mallia Suomessa?

Vanhemmilla ei suoranaisesti ole roolia seuratoiminnassa(?)

Pelaajilla mahdollisuus yöpyä/asua FCN tiloissa

# data[].attributes.body
Kilpailujärjestelmä eri ikävaiheissa? Liittotason vaateet seuroille ja tuki?

Satelliittiseurojen toiminta ja tuki eri ikävaiheissa?

# data[].attributes.body
Valmentajien rekrytointi, mitä ominaisuuksia haetaan, mitä painotetaan valinnoissa ja millainen on valmentajan urakehitys seurassa? Miten onnistumisia mitataan? Miten valmentajia koulutetaan ja osaamista parannetaan?

# data[].attributes.body
Eri tehtävänkuvat ja vastuut. Kuka tekee mitä? Miltä työntekijöiden arki näyttää konkreettisesti? Miten valmentajia rekrytoidaan & osaamista kehitetään?

# data[].attributes.body
Korvamerkataanko myyntituottoa jollain tavalla? Vai onko ns avointa rahaa?

Minkä ikäisille aletaan sorvaamaan sopimuksia?

# data[].attributes.body
Miten kouluyhteistyö on hoidettu? Miltä pelaajan arki näyttää? Mitä haasteita ovat kokeneet?

# data[].attributes.body
Miten toimintaa arvioidaan (KPI-mittarit)?

Miten strategisia ja operattivisa päätöksiä tehdään?

Mikä ohjaa päätöksentekoa?

Strategia ja strategisset valinnat

# data[].attributes.body
Päätöksenteko

Organisaatio yleisesti

Miten valmentaminen organisoidaan

Miten valmentamista johdetaan

# data[].attributes.body
Onko kilpailevia lajeja?

Monilajiharrastamisen mahdollisuus?

Missä iässä lajivalinta tehdään?

# data[].attributes.body
Missä vaiheessa aletaan sisäisesti miettiä, että kuka pelaaja on "myyntituote" ja miten hänen polkua aletaan rakentaa. Mitkä ominaisuudet pelaajassa ovat sellaisia, joita tarkkailemalla he arvioivat pelaajan menstymistä. Case-esimerkkejä huti-arvioinnesta ja onnistumista. Mitä mittareita tai seurantaa sen ympärille on? Onko mahdollisuus pääästä "akatemiaputkeen" vielä jostain myöhemmin ja miten?

# data[].attributes.body
Mistä pelaajat tulevat seuraan?

Millaista seurayhteistyötä tehdään ja miten se toimii?

Kuinka monen pelaajaan joukosta pelaajat seuraan valitaan

# data[].attributes.body
Mitkä arvot ohjaavat toimintaa?

Liittyvätkö arvot puhtaasti urheiluun tai sen tukemiseen vai onko muita, esim. yhteiskunnallisia arvoja?

# data[].attributes.body
Miten yksilövalmennus on hoidettu? Kuinka paljon harjoitellaan viikkotasolla eri ikäluokissa ja minkälaisesta harjoittelusta (joukkue, yksilö, pienryhmä, kenttä, sali jne).

# data[].attributes.body
Toiminnanjohtajan rooli pelaajakehityksessä?

Valmennuspäällikön/UTJ rooli seuran taloudessa?

Tietääkö kaikkien roolien edustajat kaikesta kaiken, kaikesta vähän vai onko keskittyminen vain omassa roolissa?

Perheiden rooli? Koulutetaanko perheitä pelaajamyyntiä silmälläpitäen tai seuran vaatimustasoa varten? Kuinka paljon perheitä osallistetaan: onko velvoitteita, vapaaehtoisrooleja, osallistetaanko seuran toimintaan vai onko roolina olla esim. vain mukana kehityskeskusteluissa?

# data[].attributes.body
Lapisvaihe, koulut+päiväkodit, miten toteutetaan. Minkälainen polku on siitä nuoruusvaiheeseen ja missä vaiheessa aletaan tekemään mitä painotuksia. Mitä konkreettinen toiminta on siellä. Miten valmennuslinjaa viedään 5v5 maailmaan.

Jos seuralla ei ole omaa toimintaa tämän suhteen, niin yhteyshenkilö jostain muualta, missä tätä tehdään.

# data[].attributes.body
Rahoitus (julkisen, yksityisen ja oman rahoituksen merkitys, mistä "oma raha" kerätään?)

Olosuhteet (kuka tekee, kuka ylläpitää, millä ehdoilla hyödynnetään)

Koulujen rooli ja koulu-seurayhteistyö

Julkishallinnon rooli ja merkitys toiminnalle

Tämä tieto ja ymmärrys luo oikeanlaisen näkökulman koko vierailulle ja opponoinnille

# data[].attributes.body
Perheen rooli?

Koulu?

Mahdollinen päivähoito/kerhotoiminta?

Yleisliikunnan määrän lisääminen?

# data[].attributes.body
Miten todennetaan yksilön ja joukkueen kehittyminen? Onko objektiivisia testejä (jos on, niin mitä ja miksi juuri nämä)?

# data[].attributes.body
Valmennuspäällikkö+valmentaja kombo tapaaminen, jossa kerrottaisiin ylätasolla miten pelaajakehitystä ohjataan ja miten se näkyy valmentajan näkökulmasta. Pelaamisen ja harjoittelun periaatteet, kuinka ne näkyy arjessa ja miten niiden toteutuminen varmistetaan.

# data[].attributes.body
Miten resurssit on rakennettu? Miten raha seuraan tulee? Tulonlähteen jakautuminen

# data[].attributes.body
Yksilö vai joukkue?

Miten yksilövalmennus organisoidaan, mitä sillä tavoitellaan?

Miten joukkuevalmennus organisoidaan ja mitä sillä tavoitellaan?

Mitkä ovat valmennuksen keskeiset tavoitteet eri ikävaiheissa?