# data[].attributes.body
Šventinė asirų – babiloniečių karaliaus apranga buvo nepaprastai puošni ir daugiasluoksnė. Ilgas “kandi” trumpomis rankovėmis iš plonos baltos vilnos audinio, kurio apačia puošta kutais ir siuvinėjimu. Ant liemens sutraukiama juosmeniu, kurio galai puošti kutais. Ant “kandi” buvo užsiaučiamas siauras purpurinės spalvos apsiaustas nesusiūtas šonuose – “konasas”, kurio kraštai taip pat buvo puošti kutais. Nugarinėje dalyje “konasas” buvo tiesus, o priekyje suapvalintas. Apsiausto audinys buvo siuvinėjamas geometriniais raštais ir puošiamas auksinėmis plokštelėmis. Ant apsiausto per petį buvo permetama juosta su kutais. Kartais ant konaso buvo velkamas apsiaustas, puoštas kutais ir priekyje lengvai klostuotas.

# data[].attributes.body
Enlilis yra svarbiausias šumerų dievas: kūrėjas, visagalė būtybė, niekšų, skriaudėjų siaubas.

Dumuzis yra jam skirta šventė apraudojant mirusįjį.

Enkis yra valdo vandens plotus, globoja, žvejus.

Inana yra dangaus, meilės, maisto išteklių, pergalių, teisingumo deivė, gero derliaus simbolis.

Utus yra saulės dievas.

Mardukas yra karo dievas.

Sinas yra mėnulio dievas.

Dievai atsiriboję nuo žmonių gyvenimo.

# data[].attributes.body
Gyvatė - medicinos simbolis.„Dievai“ šumerų žyniams buvo atskleidę gydomųjų eliksyrų gamybos paslaptis, kurios kitoms tautoms buvo nežinomos. Šiais eliksyrais buvo gydomos daugelis. Gydytojas turėjo ąsotį.

# data[].attributes.body
Pirmasis žinomas šumerų valdovas buvo Etana, kuris gyveno apie 2800 m. pr. m. e. ir buvo Kišo valdovas

# data[].attributes.body
Maždaug 3-ame tūkstantmetyje pr. m. e. Šumerą sudarė daugybė miestų-valstybių, valdomų atskirų karalių. Iš pradžių Šumero miestai: Adabas, Eridu, Isinas, Kišas, Kulabas, Larsamas, Ūras, Urukas, Lagašas, Nipūras.

# data[].attributes.body
Šumerų civilizacija buvo miestų civilizacija – ją sudarė vienas nuo kito atskirti 12 miestų, kurie buvo glaudžiai susiję prekybiniais, ideologiniais, politiniais ryšiais.

# data[].attributes.body
Šumero regionas nepasižymėjo gausiais gamtiniais ištekliais. Šalyje nebuvo praktiškai jokių mineralų (metalų, brangakmenių), akmens, medienos. Todėl vietinės žaliavos, ant kurių pastatyta visa šumerų civilizacijos ekonomika, buvo molis, nendrės ir irigaciniai įrengimai, leidę užauginti žemės ūkio produktus.

# data[].attributes.body
Paslaptingai prieš 6 tūkst. m. iškilusi Šumero civilizacija išnyko taip pat paslaptingai. Istorinėse knygose tvirtinama, kad jai atsirado stiprus varžovas, tokia pat paslaptinga Akadų imperija, o maždaug 2000 m. pr.m.e. abi šios civilizacijos išnyko – ir nesimato jokių aiškių priežasčių.

# data[].attributes.body
Civilizacija kūrėsi palankiomis sąlygomis ir labiausiai išsiplėtojo Tigro ir Eufrato upių žemupyje. Iki mūsų dienų įvyko didžiuliai gamtiniai pokyčiai.

# data[].attributes.body
Civilizacija trumpą laiką išlaikė originalumą. Vėliau įsiveržė semitų-akadų ir amorėjų gentys ir kultūrą pakeitė.

# data[].attributes.body
Šumeras – istorinis regionas pietinėje Mesopotamijoje. Šiame regione III tūkst. pr. m. e. klestėjo Šumerų civilizacija, kurios egzistencija apima laikotarpį nuo šumerų apsigyvenimo iki amoritų
nukariavimo ir Babilonijos valstybės susidarymo.