# data[].attributes.body
Dock kan vi kanske se att mer materiella förhållanden och behov ligger bakom uppfinnares innovationer (som ju ses som viktiga utifrån det idealistiska synsättet). Då i form av förändrade
produktionssätt som uppstått genom tidigare uppfinningar, och som skapar efterfrågan på nya innovationer.

Fokus på ekonomiska och mer materiella förhållanden. Förändringar inom produktionssätt uppmärksammas och ses som viktiga för det industriella genombrottet.

T.ex. ett effektivare jordbruk. Enclosure-systemet (inhägnad av ägor) och skiftesreformer gör det mer effektivt och ökar produktionen. Detta underlättar också individuella initiativ (skillnad jämfört med tidigare då arbetet mer byggde på och förutsatte samarbete och anpassning till andra. Då var man tvungen att mer komma överens och göra samma då ägor var utspridda och lagda tillsammans med andras i långsmala "tegar" på gemensamma åkrar o.s.v.) Jordbruket får en ökad effektivitet. Blir också mer marknadsanpassat. Fungerar också som marknad för industrivaror och konsumtionsvaror. Under 1800-talets andra hälft ännu  mer effektivt genom införandet av ångdrivna jordbruksmaskiner. Det är framförallt denna förändring inom produktionssättet som verkligen frigör arbetskraft som kan gå in i industrierna.

Produktionssättet inom bomullsproduktionen kan också uppmärksammas. Länge var slavproducerad bomull i sydstaterna viktigt.

Specialisering och arbetsdelning inom produktionen. Adam Smith beskriver nåltillverkning i sin bok Wealth of Nations och uppmärksammar där hur arbetsdelning (att arbetarna gör mindre del av hela produktionen) ökar produktiviteten. Detta sätt att organisera arbetet kan ses ligga till grund för den senare mer storskaliga industriella tillverkningen (av konsumtionsvaror producerade enligt en löpande-bands-princip).

# data[].attributes.body
Fokus på individer och deras idéer. Uppfinningar och tekniska innovationer uppmärksammas. Intellektuella förändringar anses ligga bakom det industriella genombrottet (upplysningens idéer om rationalitet o.s.v.) Det kan t.o.m. handla om autodidakter (självlärda genier)  eller individer som av "ren intelligens" hittar lösningar på olika problem. T.ex. John Kay (flygande skytteln 1733), James Hargreaves (Spinning Jenny 1764) Samuel Crompton (Spinning Mule 1790 - Ångdriven - Spinning - Stimulerar anläggandet av väldiga fabriker i städerna) eller Edward Cartwright (maskinvävstol 1785).

# data[].attributes.body
Ex på sådan människa som gav fram nya idéer är
Abraham Darby.

# data[].attributes.body
Idealsim - uppfinnare/individen i fokus

Materialism - maskiner i fokus

arbete av människor byttes ut av maskinarbete

# data[].attributes.body
Idealistiskt synsätt: Revolutionen blev ett resultat av nya ideer och personer som drev utvecklingen framåt

Materialistisk: Det fanns en efterfrågan för ett mer smidigare samt billigare sätt att tillverka. De materiella och ekonomiska förutsättningarna fanns där.

# data[].attributes.body
Textiltillverkningen ligger till grunden för många betydelsefulla industri-utvecklingar därefter tillexempel bomullsindustrin som är grunden för fabriksutvecklingen. Detta kan man se som ett idealistiskt synsätt eftersom att det var inovationer grundade av individer.

# data[].attributes.body
Termen industriella revolutionen har i sig egentligen ingen vetenskaplig förklaring pågrund av den påpekar en felaktig ekonomisk förändring.

Varför man kan säga att den är felaktig är att de ekonomiska vinsterna ökade inte på samma sätt som termen uttrycker, för i samma veva ersatte maskiner många människors jobb vilket ledde till att många blev av med jobben, trots den ökade massproduktionen.

Industrierna ledde även till att många blev sjuka pågrund av de farliga ämnena som släpptes ut ifrån fabrikerna tillexempel kol.

Barnarbete blev allt mer vanligt och arbetsvillkoren var låga.

# data[].attributes.body
1.
Vissa betecknar industrialiseringen som snabb och drastisk men i verkligheten men var det en successiv process. Senare forskning tyder på detta… Mellan 1700-1800-talet  fanns det inga grova måttliga förändringar. Denna tiden kallas förindustriella.

Fördel/positivt:

produktiviteten,

moderna jordbruket ökade; icke-agrar

Nackdel/negativt:

barnarbete

elimineringen av traditionella kvalifikationer

nya fabriksstäder; urbanisering

2.
Orsaker:

Idealistiskt:

uppfinnare

Materialistisk:

maskiner hade stor betydelser

människor ersätter med maskiner ; man var utbytbar

# data[].attributes.body
Termen "industriella revolutionen"  används för sista decennierna under 1700-talet samt de första på 1800-talet, har även blivit ett samlingsbegrepp utöver detta. En revolution som egentligen hade kunnat tillkomma mycket senare eller tidigare, så egentligen ingen teknisk revolution. Själva revolutionen framkom inte snabbt, utan byggdes fram efter hand.

Modern vs Förmodern industri:

1. omfattande användning av mekaniskt drivna maskiner

2. införandet av nya livlösa källor till kraft eller energi, särskilt fossilt bränsle

3. en utbredd användning av material som normalt inte förekommer i naturen

Det var sedan under 1800-talets mellandecennier, långt efter ”revolutionens” traditionellt utpekade startpunkt, började den brittiska industrin anta sin ”moderna” karaktär.

# data[].attributes.body
Moderna arbetskraften, människorna spelade mindre roll.
Hade Stb verkligen en stor betydelse?
Kommersiell, finansiell, agrar och politisk.
"Förändringar var inte bara industriella, de gällde också samhällsorganisation och livsuppfattning."
Begreppen revolution ifrågasätts

# data[].attributes.body
Industriella revolutionen var en relativt seg process.
* Pågick från början av 1700 talet till mitten av 1900 talet. mYCKET LÅNG period

# data[].attributes.headline
1. Kapitalism, nationalism och kolonialism var ideologier som blev allt starkare. 

# data[].attributes.subject
1. Kapitalism, nationalism och kolonialism var ideologier som blev allt starkare. 

# data[].attributes.body
Begreppet ''Industrialism'' är en benämning som kan ha olika betydelse för olika ideologier. Därför har själva begreppet ingen vetenskaplig förklaring, utan ses som en tolkningsfråga.

2. En idealistisk historiesyn: Det är dom politiska krafterna som står för grunden i den industriella revolutioner. Dessa ideologier påverkade individer/aktörer som senare handlade utifrån deras egna ideologier/agenda vilket stimulerar och möjliggör utvecklingen.

En materialistisk historiesyn: Dom politiska ideologierna är mindre viktiga. Dom materiella faktorerna är grunden för den industriella revolutionen. Därför kan man säga att en materialistisk historiesyn skulle kunna vara att man ser utvinnande av råvaror, den teknologiska utvecklingen som huvudfaktorer i den industriella revolutionen.