# data[].attributes.body
Barokki on 1600-luvun alussa Italiassa syntynyt tyylisuuntaus, jolle tyypillistä on suureellisuus, mahtipontisuus ja ylenpalttinen koristelu. Barokki vaikutti kuvanveistossa, maalaustaiteessa, arkkitehtuurissa, sisustuksessa, kirjallisuudessa, teatterissa ja musiikissa.

# data[].attributes.body
Barokin synnyn taustalla on katolisen kirkon reformaatio eli uskonpuhdistus sekä vastauskonpuhdistus.
Katolisen kirkon valta alkoi keskiajan lopulla heikkenemään, sillä Paavin valta heikkeni ja kuninkaiden valta-asema alkoi kasvamaan. Kuninkaan asema voimistuminen johtikin 1600-luvulla hallitsijoiden rajattomaan yksinvaltiuteen eli absolutismiin. Absolutismin ja reformaation myötä Katolisen kirkon arvovalta heikkeni suuresti.
Protestanttisilla alueilla oli siirrytty kuvallisesta kirkkotaiteesta sanan kuulemiseen niin katolinen kirkko alkoi teettää koristeellista kirkkotaidetta  ja vähitellen alkoi syntymään barokkina tunnettu taide- ja tyyli suuntaus.

# data[].attributes.headline
Ludvig XIV kruunajaisasussaan vuonna 1648.

# data[].attributes.subject
Ludvig XIV kruunajaisasussaan vuonna 1648.

# data[].attributes.body
Barokkimusiikilla tarkoitetaan kaikkea 1600-luvulla ja 1700-luvun alussa sävellettyä länsimaista taidemusiikkia.

Barokkimusiikille tyypillistä oli monimutkainen polyfonia eli moniääninen musiikki, ja tunnetuimpia barokkisäveltäjiä ovat Bach, Händel ja Vivaldi. Barokin aikana soitinmusiikiasta tuli tärkeämpää kuin koskaan.

Barokin aikana musiikki muuttui paljon ja orkesterisoittimia kehitettiin ahkerasti. Barokin aikana syntyi myös ooppera.

# data[].attributes.body
Barokkityylinen arkkitehtuuri syntyi 1500-luvun lopulla Italiassa, ja kehittyi huippuunsa Ranskassa Ludwig XIV:n aikana 1600-luvun lopulla.

Tyypillistä barokkiarkkitehtuurille on mahtipontinen koristelu, pylväät, ääriviivojen häivyttäminen, koristelut ikkunoiden päällä ja erityisesti kirkoissa kupolit. Symmetria oli erittäin tärkeää barokkiarkkitehtuurissa.

# data[].attributes.body
Maalaustaiteessa ja kuvanveistossa esiintyi dramaattisuutta ja teatraalisuutta eli liioittelua.

Barokkiaikainen sisustus oli hyvin koristeellista: tyypillisiä koristeita olivat mm. kierteispylväät ja koristehahmot. Huonekaluissa painotettiin enemmän mukavuutta kuin renessanssin aikakaudella.

# data[].attributes.body
Barokin kirjallisuus sijoittuu 1500-luvun loppuun ja 1700-luvun puoliväliin. Barokki Syntyi vastapainoksi renesanssille.
Barokin aikana tärkeimpiä tapahtumia oli hallitsijoiden uskonsodat ja taistelut ja itsevaltaisten johtajien ilkivaltainen hallitseminen. Barokin aikana oli myös tiukka jakautuminen arvojen ja elämän hallintojen välillä Esimerkiksi säätyjen ja työläisten välillä. kirjallisuudessa barokki on kuvattu renessanssin kuolemakaudeksi.
Kirjallisuudessa suosituimpia muotoja olivat sonetti (runossa neljä säkäeistöä), elegia (runossa kaksi säkeistöä), epigrammi (lyhyt runo ja loppuu toteamukseen) ja oodi (lyyrinen runo)

# data[].attributes.body
Barokkiaja teatteri olivat suuria ja hienoja, sillä varakas porvarisluokka oli alkanut suosia ja tukea teatteria.
Näyttämöiden syvyyttä korostivat vielä perspektiivisiksi maalatut kulissit. Lavastus rakentui useista osista. Varsinaista sivunäyttämöä ei ollut. Orkesterisyvennys erotti näyttämön katsomosta. Barokkiteatterin katsomo oli hevosenkengän muotoinen ja katsomoa eli permantoa ympäröi yleensä 3–6 parveketta. Permannolla istuneet katsojat olivat tavallisia työläisiä ja muita ihmisia ja varakkaat ihmiset istuivat aitioissaan.

# data[].attributes.body
Barokin ajan vaatetuksessa korostettiin henkilökohtaista mahtipontisuutta ja haluttiin näyttää ylempiarvoisemmalta kuin muut.
Barokin ajan pukeutumisessa naisilla oli aina korsetti, joka oli todella kireällä vyötäröllä.
Vaatetukselle tyypillistä oli tummat ja rikkaat värit sekä vaatetuksessa äärimmilleen venytetyt muodot, pitsit, kummalliset linjat ja puvut. vaatetuksessa tärkeimpiä olivat yskityiskohdat, jotka loivat vaatteisiin draamaa ja jännitettä.