# data[].attributes.body
Nuoria huumeiden ongelmakäyttäjiä on enemmän kuin ikinä, paljasti tutkimus – virkamies kertoo, mikä kaikki on pöydällä asian ratkaisemiseksi
#uutisvahti

https://yle.fi/uutiset/3-11245860

# data[].attributes.body
Vuosi sitten Suomeen tuli lääke, joka "kuulosti liian hyvältä ollakseen totta" – näin perheenäiti Tiia ja 1000 muuta pysyvät irti huumeista ruiskeen avulla
#uutisvahti

https://yle.fi/uutiset/3-11252052

# data[].attributes.body
Nuoria huumeiden ongelmakäyttäjiä on enemmän kuin ikinä, paljasti tutkimus – virkamies kertoo, mikä kaikki on pöydällä asian ratkaisemiseksi
#uutisvahti

https://yle.fi/uutiset/3-11245860

# data[].attributes.body
Aleksis Salusjärven kolumni: Tarpeettomien ihmisten aikakausi | Yle Uutiset | yle.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syrjäytyneiden nuorten elämä on yhä harvempien valtaapitävien tiedossa, ja ratkaisumalleja piirretään laiskasti ja mutkia oikoen, kirjoittaa Aleksis Salusjärvi. Tämän kolumnin voi myös kuunnella äänikolumnina.

Kolumni

Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
> Kaikki kolumnit löydät täältä
> Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
Hyvinvointivaltiossa maksetaan veroja tuottamaan turvaverkkoja putoaville ihmisille. Nämä verkot ovat tulleet minulle vuosien saatossa tutuksi. Kun verkko sitten jostain kohtaa repeää, sitä pidetään onnettomuutena.

Kun aloin tehdä työtä syrjäytyvien nuorten kanssa, olin vakuuttunut, että asia on mahdollista ratkaista. Syrjäytyvä nuori voidaan tunnistaa jo yläkoulussa, ja hänestä on mahdollista saada koppi ennen kuin hänen koko elämänsä kaatuu ojaan. Kun tekee työtä 13-29-vuotiaiden laitapuolen nuorten parissa, oppii tunnistamaan keskeiset piirteet, jotka johtavat onnettomuuksiin.

Huonot kotiolot ovat avainasemassa. Ongelmalähiöiden ongelmaperheet ovat polttopisteitä, ja jos lapsella on jokin oppimisvaikeus, riski syrjäytymiseen kasvaa entisestään.

On kirkkaan ilmeistä, että riskiryhmään kuuluvat lapset on helppo tunnistaa.

Tällainen lapsi ei juuri osallistu opetukseen, hänellä on paljon poissaoloja, häneen ei saa kunnollista kontaktia, hänen sosiaaliset taitonsa ovat rajoittuneet ja pahimmillaan hänen itseymmärryksensä rakentuu ylipäätään erilaisille arvoille, mitä koulussa opetetaan. Hän tuntee itsensä ulkopuoliseksi, mistä tulee itseään ruokkiva kehä. Lopulta törmään häneen päihderallin jälkeen vankilassa. Aika ajoin näitä nuoria kuolee huumeisiin tai väkivaltaan. Tältä näyttää huono-osaisuuden periytyminen käytännössä.

On ilmeistä, että tämä ketju on katkaistavissa. On myös kirkkaan ilmeistä, että riskiryhmään kuuluvat lapset on helppo tunnistaa. Se on jopa niin ilmeistä, että se on alkanut valaa minuun pessimismiä.

Uskoin voivani muuttaa maailmaa sillä, että tunnistan ongelman alkuasteen ja keksin toimivan menetelmän sen korjaamiseksi. Tuhansien tapaamieni nuorten jälkeen nämä molemmat tavoitteet ovat täyttyneet.

Näen omin silmin, että lukutaidolla voidaan ehkäistä syrjäytymistä. Tunnen vaikeimmista lähtökohdista ponnistaneita nuoria, jotka ovat saaneet elämänsä kuntoon. Työskentelen useiden ammattiryhmien kanssa, jotka yhteispelillä saavat päivittäin koppeja tippuvista nuorista. Olen ylpeä näistä ihmisistä ja heidän tarmostaan.

Säästöjen nimissä tuotetaan kuluja, koska on hyväksytty, ettei jokaiselle ihmiselle ole yhteiskunnassa tarvetta.

Silti yhteiskunnan mittakaavassa ongelma syvenee. Suomi polarisoituu. Me emme tee tarpeeksi ratkaistaksemme näitä ongelmia, ja usein me teemme päätöksiä, jotka syventävät ongelmia. Koulutuspolitiikka, sosiaalipolitiikka ja kriminaalipolitiikka ovat viime sukupolven aikana osaltaan synnyttäneet niitä ongelmia, joiden ratkaisemiseksi ne ovat olemassa. Välillä tuntuu, että se on tahallista. Säästöjen nimissä tuotetaan kuluja, koska on hyväksytty, ettei jokaiselle ihmiselle ole yhteiskunnassa tarvetta.

Konkreettinen tilanne nuorten elämässä on yhä harvempien valtaapitävien tiedossa, ja suuntaviivoja piirretään laiskasti ja mutkia oikoen. Niinpä elämässä pärjääminen heikkenee ja itsensä ulkopuoliseksi tuntevien määrä kasvaa. Kehityksen loogisuus on rautalankamallia.

Hyvä esimerkki huonosta tukitoimesta on erityisopetuksen uudistukset, jossa kalliita pienryhmiä on korvattu koulunkäyntiavustajilla. Luokassa pyörii sen seurauksena aikuisia kuin vappukulkueessa, mutta oppimista ja nuorten kohtaamista ei tapahdu, koska aikuisten yhteispeli ei toimi.

Koulusta tulee kuin jalkapallojoukkue, jossa jokainen hoitaa vain oman hommansa, ja opettaja yrittää maalivahtina pelastaa karkeimmat tapaukset. Syöttöpelistä kukaan ei ole kuullutkaan. Tuskin kukaan edes kuvittelee tuntipalkkatuuraajien kolonnan pystyvän jotenkin paikkaamaan toimivasta oppimisympäristöstä tehdyt säästöt.

Verorahoja siirretään yksityisille firmoille, jotka tuottavat julkisilta palveluilta näyttäviä lavasteita.

En myöskään suostu uskomaan, että tällaiset ongelmat eivät olisi päättävien tahojen tiedossa. Halua muutokseen ei ole. Niin yksinkertaista se on.

Hyvinvointivaltion rippeenä maksamme isoja rahoja näennäistyötä tekeville, joilla ei ole edes oikeutta venyttää työnkuvaansa vastaamaan todellista tarvetta. Täysin analoginen ratkaisu löytyy vanhustenhoidossa, jossa lähihoitajat lähinnä korjaavat räikeimpiä laiminlyöntejä. Verorahoja siirretään yksityisille firmoille, jotka tuottavat julkisilta palveluilta näyttäviä lavasteita.

Kaikki keskeiset mullistukset huonosti pärjäävien auttamiseksi ovat tällä vuosisadalla olleet kyseenalaisia. Kuntouttava työtoiminta, lasten laitoshuostaanottojen räjähdysmäinen kasvu, työnhakuvalmennus ja koulutussäästöt ovat synnyttäneet ulkopuolisten ihmisten armeijan, jonka päiväohjelma vastaa ennemmin Samuel Becketin näytelmää kuin hyvinvointivaltion rasvattua koneistoa.

Vuosikausien jälkeen tämä joukko ei ole enää poliittinen ongelma, vaan rakenteellinen lopputulos. Osa meistä suomalaisista vain sattuu syntymään palloteltavaksi systeemiin, jossa oman elämän ohjakset ovat toisten käsissä.

Aleksis Salusjärvi
Kirjoittaja on päätoimittaja ja kriitikko, joka opettaa lukutaitoa 13-29-vuotiaille nuorille erityisopetuksessa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja vankiloissa.
Aiheesta voi keskustella 20.2. klo 23.00 asti.

Katso myös:
Ei töitä, opiskelupaikkaa tai kavereita - Dokkarisarja antaa äänen syrjään jätetyille nuorille miehille "Hyvä kun et ruvennu itkee enempää" - Isänsä tappanut Rami ja 28 muuta nuorta vankia kertoivat elämänsä tutkijalle, olisiko koulu voinut auttaa? Aleksis Salusjärven kolumni: Kovemmissa rangaistuksissa ei ole mitään järkeä Aleksis Salusjärven kolumni: Kärpästen herran uutta lukua kirjoitetaan Vantaan lähiöissä Aleksis Salusjärven kolumni: Sivuutetut ihmiset lakkaavat yrittämästä, mikä on synnyttänyt osattomien armeijan
Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Syrjäytyneiden nuorten elämä on yhä harvempien valtaapitävien tiedossa, ja ratkaisumalleja piirretään laiskasti ja mutkia oikoen, kirjoittaa Aleksis Salusjärvi. Tämän kolumnin voi myös kuunnella äänikolumnina. Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina Hyvinvointivaltiossa maksetaan veroja tuottamaan turvaverkkoja putoaville ihmisille.

# data[].attributes.body
Suomalaisten huumeiden käyttö ja huumeasenteet : Huumeaiheiset väestökyselyt Suomessa 1992-2018

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaisten huumeiden käyttö ja huumeasenteet : Huumeaiheiset väestökyselyt Suomessa 1992-2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Huumeet ovat tulleet aikaisempaa tutummaksi ilmiöksi suomalaisessa yhteiskunnassa. Henkilökohtainen kosketuspinta on laajentunut joko omakohtaisten huumekokeilujen tai käyttäjän tuntemisen kautta. Tämä on vähentänyt huumeita kohtaan tunnettuja pelkoja ja johtanut asenteiden lieventymiseen. Asenteet ja mielipiteet ovat muuttuneet erityisesti kannabiksen kohdalla. Muihin huumeisiin tai niitä käyttäviin henkilöihin suhtaudutaan selvästi kriittisemmin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisäministeriö on asettanut arpajaislain uudistamista koskevan hankkeen. Hankkeen tavoitteena on hallitusohjelman mukaisesti selvittää arpajaislain uudistamistarpeita erityisesti rahapelaamisesta aiheutuvien haittojen ehkäisyn ja vähentämisen edelleen tehostamiseksi. Lisäksi tavoitteena on selvittää lainsäädännöllisiä keinoja, joilla voidaan tukea Veikkaus Oy:n toimintaedellytyksiä yksinoikeusjärjestelmän vahvistamiseksi.

- Rahapelihaittojen vähentäminen on yksi keskeinen työkalu eriarvoisuuden vähentämisessä. Esimerkiksi pelihaitat ja ylivelkaantuminen kulkevat usein käsi kädessä. Arpajaislain uudistamisella hallitus pyrkii sekä hillitsemään pelihaittoja että varmistamaan rahapelaamisen keskittymisen vastuulliseen ja valvottuun pelitarjontaan, sisäministeri Maria Ohisalo sanoo.

Hankkeen tehtävänä on valmistella mietintö arpajaislain ja tarvittavan muun lainsäädännön kehittämiseksi seuraavien asiakokonaisuuksien osalta:

- pakollisen tunnistautumisen laajentaminen hajasijoitetusta raha-automaattipelaamisesta muuhun rahapelaamiseen, jolla mahdollistetaan muun muassa pelaajan itselleen asettama pelikielto
- raha-automaattien sijoittelua ja rahapelien myyntipisteiden sijoittumista koskeva sääntely
- rahapelien markkinointia ja arpajaislain vastaista markkinointia koskeva sääntely
- peli- ja pelaajadatan kerääminen ja hyödyntäminen rahapelihaittojen seurannassa, ehkäisyssä ja tutkimuksessa sekä Veikkaus Oy:n vastuullisen asiakkuuden mallin mahdollistamiseksi
- pelikasinon määräaikaisen pelikiellon laajentaminen toistaiseksi voimassa olevaksi
- maksuliikenteelle asetettavien estojen käyttöönottamisen selvittäminen yksinoikeusjärjestelmän ulkopuolelle suuntautuvan pelaamisen rajoittamiseksi
- Veikkaus Oy:n liiketoiminnan mahdollinen kehittäminen yritysten väliseen liiketoimintaan
- peliserverin sijaintiin liittyvät kysymykset
- kansainvälisten yhteispoolipelien edellyttämät muutokset totopelaamisessa ja vedonlyöntipelien uudistukseen liittyvät muutostarpeet

Hankkeessa voidaan tarvittaessa käsitellä myös muita hankkeen tavoitteiden mukaisia asiakokonaisuuksia. Lähtökohtana on, että Suomen rahapelijärjestelmä perustuu jatkossakin hallitusohjelman mukaisesti yksinoikeusjärjestelmään. Säädösmuutostarpeita arvioitaessa hankkeessa on erityisesti otettava huomioon ne yksinoikeusjärjestelmän ylläpitämistä koskevat erityiset reunaehdot, jotka ilmenevät Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä.

Rahapelaamista ohjataan lailliseen ja vastuulliseen pelitarjontaan

Pääministeri Marinin hallitusohjelman mukaan rahapelihaittojen hillitsemiseksi rahapelipolitiikalla turvataan Veikkaus Oy:n kanavointikykyinen yksinoikeus ja Veikkaus Oy:n toimintaedellytykset nopeasti muuttuneessa toimintaympäristössä. Lisäksi hallitusohjelmassa todetaan, että rahapelihaittoja torjutaan tehokkaasti ja että rahapelaamista ohjataan lailliseen, vastuulliseen ja valvottuun pelitarjontaan. Hallitusohjelman mukaan rahapelipolitiikan tavoitteiden varmistamiseksi hallitus toteuttaa hallituskauden alussa arpajaislain uudistuksen toisen vaiheen.

Hanketta varten asetetaan ohjausryhmä ja työryhmä. Ohjausryhmän puheenjohtajana toimii sisäministeriön kansliapäällikkö. Sisäministeriön yhteydessä toimiva rahapeliasioiden neuvottelukunta seuraa hankkeen etenemistä.

Hankkeessa kuullaan laaja-alaisesti eri viranomaisia, asiantuntijoita ja järjestöjen edustajia. Hankkeen yhteydessä tullaan järjestämään keskustelu- ja kuulemistilaisuuksia.

Hankkeen toimikausi on 31.1.2020-30.11.2020.

Lisätietoja:
neuvotteleva virkamies Elina Rydman, p. 0295 488　586, [email protected]
neuvotteleva virkamies Jukka Tukia, p. 0295 488　573, [email protected]
valtiosihteeri Olli-Poika Parviainen, p. 050　477 85 20, [email protected]

# data[].attributes.attachment_link.title
Arpajaislain uudistuksen tavoitteena rahapelihaittojen entistä parempi ehkäisy ja vähentäminen

# data[].attributes.attachment_link.description
Sisäministeriö on asettanut arpajaislain uudistamista koskevan hankkeen. Hankkeen tavoitteena on hallitusohjelman mukaisesti selvittää arpajaislain uudistamistarpeita erityisesti rahapelaamisesta aiheutuvien haittojen ehkäisyn ja vähentämisen edelleen tehostamiseksi. Lisäksi tavoitteena on selvittää lainsäädännöllisiä keinoja, joilla voidaan tukea Veikkaus Oy:n toimintaedellytyksiä yksinoikeusjärjestelmän vahvistamiseksi. - Rahapelihaittojen vähentäminen on yksi keskeinen työkalu eriarvoisuuden vähentämisessä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Väkivaltaisella radikalisoitumisella tai ekstremismillä tarkoitetaan sitä, että väkivaltaa käytetään, sillä uhataan, siihen kannustetaan tai se oikeutetaan aatemaailmalla tai ideologialla perustellen. Väkivaltainen radikalisoituminen voi johtaa siihen, että henkilö liittyy väkivaltaisiin ekstremistisiin ryhmiin tai toimintaan. Äärimmillään väkivaltainen radikalisoituminen voi johtaa terroristisiin tekoihin.

Väkivaltaista radikalisoitumista ja ekstremismiä voidaan parhaiten torjua ennalta ehkäisevällä työllä. Ennaltaehkäisy on aina tehokkaampaa kuin seurausten korjaaminen. Rangaistuksen pelko ei toimi esteenä väkivaltaiselle radikalisoitumiselle, sillä rangaistuksella on vain harvoin vaikutusta yksilöihin, jotka ovat jo väkivaltaisten aatteiden vahvoja tukijoita. Ennaltaehkäisy lisää ihmisten turvallisuutta ja turvallisuuden tunnetta sekä vähentää eri väestöryhmien välistä vastakkainasettelua ja yhteiskunnan polarisaatiota, jonka lisääminen on väkivaltaisten ekstremististen ryhmien tavoite.

Väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennalta ehkäisyn kohteena ovat kaikki Suomessa esiintyvät väkivaltaisen ekstremismin muodot. Näitä ovat väkivaltainen ulkoparlamentaarinen äärioikeisto ja -vasemmisto, uskonnolla perusteltu väkivaltainen ekstremismi ja radikaalit ympäristöliikkeet.

Suomessa väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin uhka on edelleen pieni verrattuna moneen muuhun maahan. Se on kuitenkin kasvanut viime vuosina. Suurin väkivallan uhka ovat yksittäiset toimijat ja pienryhmät.

Työn organisointi valtakunnallisesti ja paikallisesti

Kansallisella väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisystä valtioneuvostossa vastaa sisäministeriö, joka koordinoi valtakunnallisesti tehtävää työtä radikalisoitumisen estämiseksi. Sisäministeriö on asettanut työtä varten kansallisen yhteistyöryhmän, jossa ovat edustettuina eri viranomaiset ja järjestöt. Toimintaan osallistuvat viranomaiset ovat organisoineet ennalta ehkäisevän työn omalla hallinnonalallaan.

Ennalta ehkäisyn yhteistyöryhmät Helsingissä, Turussa, Tampereella ja Oulussa ovat tehneet paikallista työtä vuodesta 2012 lähtien. Yhteistyöryhmien kokoonpano vaihtelee paikkakunnittain, ja siihen osallistuu muun muassa poliisi, Suojelupoliisi, kunnan viranomaiset, puolustusvoimien ja Rikosseuraamuslaitoksen edustajat sekä myös järjestöt joko jäseninä tai asiantuntijajäseninä. Ankkuriryhmät vastaavat yksilöihin kohdistuvasta ennalta ehkäisevästä työstä niiden periaatteiden mukaisesti, jotka on kuvattu Ankkuritoiminnan käsikirjassa (SM julkaisuja 2019:16).

Ennalta ehkäiseviä toimia kohdistetaan ryhmiin ja yksilöihin, jotka ovat vaarassa radikalisoitua. Lisäksi tavoitteena on torjua kielteisiä vaikutuksia, joita väkivaltaisilla ekstremistisillä ryhmillä ja yksilöillä on ihmisten arkeen ja elinympäristöihin. Paikallisesti tulee seurata entistä enemmän näiden ryhmien ja yksilöiden toimintaa sosiaalisessa mediassa ja pyrkiä torjumaan sosiaalisessa mediassa levitettävän aineiston vaikutuksia mm. ihmisten turvallisuuden ja osallisuuden tunteeseen. Viranomaisten aktiivisuus sosiaaliseen mediaan liittyvissä asioissa on tärkeää, somea ei voida jättää näiden ryhmien yksinoikeudeksi ja temmellyskentäksi.

Ensimmäinen kansallinen toimenpideohjelma valmistui vuonna 2012. Vuonna 2016 hyväksytyssä toimenpideohjelmassa jatkettiin jo käynnissä olevaa työtä ja ohjelmaa täydennettiin ottamalla mukaan toimenpiteitä, jotka vastaavat toimintaympäristön uusiin haasteisiin ja muutoksiin.

Toimenpideohjelma arvioitiin keväällä 2019. Valtioneuvosto vahvisti kolmannen toimenpideohjelman 19.12.2019.

Sisäministeriö julkaisee 1 - 2 kertaa vuodessa väkivaltaisen ekstremismin tilannekatsauksen, jossa kuvataan väkivaltaisten ääriliikkeiden toimintaa ja sen kehitystä Suomessa.

Suomi osallistuu aktiivisesti kansainväliseen yhteistyöhön

Väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyä tehdään paikallisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti. Suomi osallistuu aktiivisesti kansainväliseen yhteistyöhön. Kansainvälisen toiminnan kautta vaihdetaan tietoa eri maiden kokemuksista ja hyvistä käytännöistä sekä pohditaan yhteisesti ennalta ehkäiseviä toimia.

Pohjoismaisen yhteistyön keskeisiä foorumeita ovat Nordic Safe Cities -verkosto sekä ministeriöiden välinen yhteistyöverkosto.

Euroopan unionissa väkivaltaisen radikalisoitumisen ennalta ehkäisy on jäsenmaiden vastuulla. Euroopan komissio kehittää ja koordinoi toimintaa EU-tasolla ja tukee jäsenmaiden välistä yhteistyötä. Toiminnasta komissiossa vastaa yksikkö, jossa on sekä komission henkilökuntaa että asiantuntijoita jäsenmaista.

Suomen kansallinen toimenpideohjelma 2019 toteuttaa erittäin hyvin niitä tavoitteita, jotka myös kansainvälisesti on asetettu Euroopan unionissa ja YK:ssa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Väkivaltaisella radikalisoitumisella tai ekstremismillä tarkoitetaan sitä, että väkivaltaa käytetään, sillä uhataan, siihen kannustetaan tai se oikeutetaan aatemaailmalla tai ideologialla perustellen. Väkivaltainen radikalisoituminen voi johtaa siihen, että henkilö liittyy väkivaltaisiin ekstremistisiin ryhmiin tai toimintaan. Äärimmillään väkivaltainen radikalisoituminen voi johtaa terroristisiin tekoihin. Väkivaltaista radikalisoitumista ja ekstremismiä voidaan parhaiten torjua ennalta ehkäisevällä työllä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brittitoimittaja Stacey Dooley lähtee Iso-Britannian kaduille tutkimaan kodittomien nuorten elämää. Dokumentin mukaan noin joka viides brittinuori on koditon ja vaarassa joutua pysyvästi syrjäytyneeksi. Kodittomille nuorille on tarjolla liian vähän yhteiskunnan palveluja, joten monet elävät pelkän hyväntekeväisyyden varassa. Jotkut yrittävät käydä töissä asuntolasta tai teltasta käsin, mutta kaikilta se ei onnistu. Yksi pahimmista ongelmista on se, että kodittomat nuoret ovat usein täysin näkymättömiä muulle yhteiskunnalle.

Ohjelman tiedot

Alkuperäisnimi Stacey Dooley: The Young And Homeless

TV-lähetyksen ääniraidat englanti stereo

Katsottavissa vain Suomessa

Lähetykset

Näytä lisätiedot Piilota lisätiedot

# data[].attributes.attachment_link.description
Brittitoimittaja Stacey Dooley lähtee Iso-Britannian kaduille tutkimaan kodittomien nuorten elämää. Dokumentin mukaan noin joka viides brittinuori on koditon ja vaarassa joutua pysyvästi syrjäytyneeksi. Kodittomille nuorille on tarjolla liian vähän yhteiskunnan palveluja, joten monet elävät pelkän hyväntekeväisyyden varassa. Jotkut yrittävät käydä töissä asuntolasta tai teltasta käsin, mutta kaikilta se ei onnistu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuva 1 / 1 Kuva: Adobe/AOP
ADHD:n osuus oli 34 prosenttia suurempi lapsilla, joiden äideillä oli D-vitamiinivaje kuin lapsilla, joiden äitien veren D-vitamiinipitoisuus oli riittävällä tasolla raskauden ensimmäisellä ja toisella kolmanneksella.

Tämä ilmeni Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen tekemässä tutkimuksessa ( Sucksdorff M ym, J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 19.12.2019).

- Raskaudenaikainen D-vitamiinivaje voi vaikuttaa sairastumiseen esimerkiksi perimän, tupakoinnin ja sosiaalisten tekijöiden ohella, sanoo tiedotteessa väitöskirjatutkija Minna Sucksdorff Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksesta.

Kyseessä on ensimmäinen väestötason tutkimus, joka selvitti lasten tarkkaavaisuus- ja yliaktiivisuushäiriö ADHD:n yhteyttä äidin veren D-vitamiinipitoisuuteen alku- ja keskiraskaudessa.

Tutkimuksessa oli mukana 1 067 ADHD-diagnoosin Suomessa vuosina 1998-1999 saanutta lasta ja vastaava määrä verrokkeja. Aineisto on kerätty ennen nykyisin voimassa olevaa raskausajan D-vitamiinin saantisuositusta, joka on 10 mikrogrammaa vuorokaudessa ympäri vuoden.
D-vitamiinin puutos on edelleen ongelma
Tutkimuksen johtaja, lastenpsykiatrian professori Andre Sourander Turun yliopistosta kertoo, että D-vitamiinin puutos on suosituksista huolimatta edelleen ongelma maailmanlaajuisesti. Esimerkiksi Suomessa monissa maahanmuuttajaryhmissä D-vitamiinin saanti ei ole riittävällä tasolla.

- Tämä tutkimus on vahvin näyttö siitä, että raskaudenajan alhainen D-vitamiinitaso voi olla yhteydessä jälkeläisen tarkkaavaisuus- ja keskittymisvaikeuksiin, Sourander sanoo tiedotteen mukaan.

Tutkimus on osa laajempaa kokonaisuutta, jossa selvitetään äidin raskausajan terveydentilan yhteyttä ADHD:hen. Sen tavoite on tuottaa tietoa ADHD-riskissä olevien lasten varhaistunnistuksen ja ennaltaehkäisevän hoidon kehittämiseksi tulevaisuudessa.

Tutkimuksessa hyödynnettiin äitiysneuvolaseerumikokoelma Finnish Maternity Cohort (FMC) -kokoelmaa.
Minna Pihlava Julkaistu aiemmin Lääkärilehden verkossa 14.1.2020
Oletko jo lukenut nämä?

Kongon ebola-epidemia ei ole saanut sellaista kansainvälistä huomiota kuin Länsi-Afrikan epidemia aikanaan, kirjoittaa Veli-Jukka Anttila.

Eri-ikäisten lasten tarpeiden huomioiminen voisi Pekka Lahdenteen mielestä olla paremmalla tasolla.

Seri-tukikeskustoiminta on levinnyt Helsingistä myös muihin yliopistosairaalakaupunkeihin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Äidin raskausajan D-vitamiinin puutos on yhteydessä lapsen kohonneeseen ADHD-riskiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuva 1 / 1 Kuva: Adobe/AOP ADHD:n osuus oli 34 prosenttia suurempi lapsilla, joiden äideillä oli D-vitamiinivaje kuin lapsilla, joiden äitien veren D-vitamiinipitoisuus oli riittävällä tasolla raskauden ensimmäisellä ja toisella kolmanneksella. Tämä ilmeni Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen tekemässä tutkimuksessa ( Sucksdorff M ym, J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 19.12.2019).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
THL yhteistyökumppaneineen järjestää päihde- ja rahapeliaiheisia seminaareja. Osaa seminaareista voi seurata suorana webcast-lähetyksenä. Linkit seminaarien materiaaleihin ja videotallenteisiin lisätään jälkikäteen tänne.

Vuoden 2019 seminaarit

Ehkäisevää päihdetyötä vai sirkushuveja?
- tuloksia työhön, temppuja huveihin -seminaari
5.11.2019

Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelman tuotti seminaarin. Seminaari tarjosi esimerkit ohjelman tavoitteiden mukaisista toimista ja ikkunan kehittämistyöhön eri puolilla Suomea.
Esitykset SlideSharessa Webcasti-tallenne seminaarista

# data[].attributes.attachment_link.title
Seminaarit - Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
THL yhteistyökumppaneineen järjestää päihde- ja rahapeliaiheisia seminaareja. Osaa seminaareista voi seurata suorana webcast-lähetyksenä. Linkit seminaarien materiaaleihin ja videotallenteisiin lisätään jälkikäteen tänne. Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelman tuotti seminaarin. Seminaari tarjosi esimerkit ohjelman tavoitteiden mukaisista toimista ja ikkunan kehittämistyöhön eri puolilla Suomea. Esitykset SlideSharessa Webcasti-tallenne seminaarista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Laki ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä (523/2015) ohjaa päihdehaittojen vähentämiseksi tehtävää työtä. Työ kattaa alkoholi-, huumausaine- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentämisen.

Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma tukee kunnissa ja alueilla tehtävää lakisääteistä työtä. Toimintaohjelma nostaa esille mahdollisuuksia tehdä vaikuttavaa, laaja-alaista sekä kustannustehokasta ehkäisevää päihdetyötä käytännössä.

Lain ja toimintaohjelman tavoitteena on

edistää terveyden ja hyvinvoinnin tasa-arvoa

varmistaa ehkäisevän päihdetyön edellytykset koko maassa

tukea erityisesti kuntien ja alueiden työn kehittämistä ja tehostamista.

Toimintaohjelma on jatkoa Alkoholiohjelmassa tehdylle työlle. Toimivien mallien hyödyntäminen ja juurruttaminen tuottaa tulosta!

Tutustu myös kunnan hyvinvointia tukevaan materiaaliin sivun lopussa

Yhteinen ote alkoholi-, huume- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentämiseen

Kunnissa tehtävä ehkäisevä päihdetyö näkyy kuntalaisten arjessa. Työtä tehdään muun muassa sosiaali- ja terveyspalveluissa, työpaikoilla, oppilaitoksissa sekä erilaisissa vapaa-ajan ympäristöissä. Tärkeää on tarjota myös kuntalaisille itselleen mahdollisuuksia osallistua päihdehaittojen ehkäisyyn.

Laadukas ehkäisevä päihdetyö perustuu tietoon, seurantaan ja arviointiin

Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) johtaa valtakunnallisesti ehkäisevää päihdetyötä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos vastaa työn kansallisesta kehittämisestä ja ohjauksesta. Aluehallintoviranomaiset tukevat ja ohjaavat kuntien työtä sekä valvovat vastuullista alkoholin myyntiä ja anniskelua.

Valtakunnalliset ja alueelliset toimijat, THL, Valvira, Työterveyslaitos ja aluehallintovirastot sekä tulevaisuudessa itsehallintoalueet yhdessä järjestöjen kanssa tukevat kuntia. Seurantatieto, tietopaketit, materiaalit, ammattilaisseminaarit sekä yhdyshenkilötoiminta ja kuntiin ja alueille tehtävät vuorovaikutteiset ohjauskäynnit ovat esimerkkejä tarjottavasta tuesta.

Toimijoiden välinen yhteistyö on onnistumisen lähtökohta.

Painopisteistä suuntaviivat ehkäisevälle päihdetyölle

Toimintaohjelmaan on valittu kuusi painopistettä, joihin liittyen esitetään tavoitteet ja kehittämiskohteet.

Ehkäisevän päihdetyön valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset rakenteet ovat kunnossa

Kunnat ja alueet ehkäisevät alkoholin, tupakkatuotteiden, huumausaineiden ja rahapelaamisen haittoja kysyntään ja saatavuuteen vaikuttavilla keinoilla.

Yhteistyötä tehdään paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla.

Haitoista viestitään tutkittuun tietoon perustuen yksilöiden ja yhteisöjen valintojen sekä sosiaali- ja terveyspolitiikan tueksi

Väestön tietoisuus alkoholin, tupakkatuotteiden, huumausaineiden ja rahapelaamisen haitoista ja riskeistä sekä niiden ehkäisemisen keinoista lisääntyy.

Viestintä tukee kysyntää ja saatavuutta sääteleviä toimia sekä sosiaali- ja terveyspoliittista päätöksentekoa päihde-, tupakka- ja rahapelihaittojen vähentämiseksi.

Riskikäyttö ja haitat tunnistetaan sekä tukea tarjotaan varhaisessa vaiheessa

Alkoholin riskikäytt öä ja huumeiden käyttöä, tupakointia ja haitallista rahapelaamista vähennetään käyttämällä systemaattisesti lyhytneuvontaa.

Muita varhaisen avun menetelmiä tarjotaan käyttäjille ja heidän läheisilleen.

Etsivää työtä lisätään palvelujen ulkopuolelle jäävien löytämiseksi. Paikallista alkoholi-, tupakka- ja rahapeli politiikkaa toteutetaan suunnitellusti ja laajassa yhteistyössä

Alkoholi-, tupakka- ja rahapelihaittojen ehkäisyyn kehitettyä Pakka-toimintamallia toteuttavien kuntien ja alueiden määrä lisääntyy

Viranomaisten, elinkeinon ja muiden toimijoiden yhteistyö laissa määriteltyjen ikärajojen ja päihtyneille anniskelun noudattamiseksi laajenee.

Ikärajavalvottavien tuotteiden saatavuus alaikäisille vähenee ja humalajuomisesta aiheutuvat haitat vähenevät.

Haittojen ehkäisyyn panostetaan lähiyhteisöissä

Ehkäisevää päihdetyötä tehdään yhteistyössä, suunnitelmallisesti ja kohdennetusti eri-ikäisten ihmisten arkiympäristöissä (varhaiskasvatuspaikat, oppilaitokset, työyhteisöt, vapaa-ajan ympäristöt).

Ammattilaisilla on riittävästi ehkäisevän päihdetyön osaamista

Päihdehaittojen ehkäisyn menetelmät ovat osa ammattilaisten perus- ja täydennyskoulutusta.

Ammattilaiset hyödyntävät ehkäisevän päihdetyön materiaaleja ja koulutuksia osana työtään.

Tietoa ja materiaaleja kunnan hyvinvoinnin tueksi

Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma. Alkoholi-, huume- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentäminen.
Tutustu toimintaohjelman julkaisuun Julkarissa

E-kirja: Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma e-kirjana
Julkaisu saatavana myös mobiiliselailuun sopivana e-kirjana

Yhteinen ote alkoholi-, huume- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentämiseen
Esite ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelmasta

Ehkäisevän päihdetyön laki ja toimintaohjelma: tietoa kuntapäättäjille
Esite kuntapäättäjille

Lisää materiaalia ehkäisevän päihdetyön tueksi

# data[].attributes.attachment_link.title
Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma - THL

# data[].attributes.attachment_link.description
Laki ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä (523/2015) ohjaa päihdehaittojen vähentämiseksi tehtävää työtä. Työ kattaa alkoholi-, huumausaine- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentämisen. Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma tukee kunnissa ja alueilla tehtävää lakisääteistä työtä. Toimintaohjelma nostaa esille mahdollisuuksia tehdä vaikuttavaa, laaja-alaista sekä kustannustehokasta ehkäisevää päihdetyötä käytännössä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaisten huumeiden käyttö ja huumeasenteet : Huumeaiheiset väestökyselyt Suomessa 1992-2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Huumeet ovat tulleet aikaisempaa tutummaksi ilmiöksi suomalaisessa yhteiskunnassa. Henkilökohtainen kosketuspinta on laajentunut joko omakohtaisten huumekokeilujen tai käyttäjän tuntemisen kautta. Tämä on vähentänyt huumeita kohtaan tunnettuja pelkoja ja johtanut asenteiden lieventymiseen. Asenteet ja mielipiteet ovat muuttuneet erityisesti kannabiksen kohdalla. Muihin huumeisiin tai niitä käyttäviin henkilöihin suhtaudutaan selvästi kriittisemmin.

# data[].attributes.body
Ohje terveydenhuollon ja poliisin väliseen tiedonvaihtoon

# data[].attributes.attachment_link.title
Valto: Ohje terveydenhuollon ja poliisin väliseen tiedonvaihtoon

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämän ohjeen tarkoituksena on antaa ohjeita terveydenhuollon ammattihenkilön velvollisuudesta ja oikeudesta luovuttaa potilasta koskevia salassa pidettäviä tietoja poliisille. Ohjeessa käydään läpi terveydenhuollon tiedon luovuttamiseen liittyviä voimassa olevia säädöksiä sekä esimerkkitilanteita. Ohje on laadittu yhteistyönä sosiaali- ja terveysministeriön, sisäministeriön, Poliisihallituksen, valtion mielisairaaloiden, Suomen psykiatriyhdistyksen ja Suomen Lääkäriliiton kanssa.