# data[].attributes.body
Ekspertkilder, Erfaringskilder og Partskilder.
Appelformer, Logos (forskning)) , etos (troværdighed) og patos. (følelser, se det for dig, reklamer mv.) Det er her konflikterne opstår tit.

Det ligger på sosufyn under dagen 27-09-2022

# data[].attributes.headline
Der er ikke andet end skemaer..... Åhhhh KRAP

# data[].attributes.subject
Der er ikke andet end skemaer..... Åhhhh KRAP

# data[].attributes.body
Kognitiv, Ressource fokuseret, Anerkende praksis.
3 vigtige grundpiller-->
Det vi tænker olever vi, som virkeligt, men vi kan lære at tænke anderledes.
Alle mennesker har ressourcer, og vi udvikler og bedst gennem vores succeser.
Alle mennesker har grundlæggende behov for anderkendelse.

https://krapspecialisterne.dk/download-krap-metoder-arbejdsark-og-skemaer

# data[].attributes.body
Om psykisk sygdom

Psykiske eller mentale sygdomme defineres ud fra de symptomer og tegn de giver, og de forstyrrelser i ens evne til at fungere, de medfører. Det kan fx være, at man ikke magter at udføre aktiviteter i dagligdagen som husholdning og indkøb, eller man ikke kan klare sit arbejde eller uddannelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Præsentation er lastning. Vent venligst

To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Tal, Støttegrupper, Ring, Søvnforstyrrelser, Irritabilitet, Selvskade, Dias, Ophavspersoner Betty Kitchener, Anthony Jorm, Temperament

# data[].attributes.attachment_link.title
Psykisk Førstehjælp [NAVN]. - ppt download

# data[].attributes.attachment_link.description
Præsentation er lastning. Vent venligst To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sådan udøver du psykisk førstehjælp

Psykisk førstehjælp skal gives hurtigst muligt af en person, som ikke er påvirket af hændelsen.
Læs mere om de 5 trin:

1. Stop truslen sammen!

2. Bemærk anderledes adfærd

3. Den indledende kontakt

4. Vær lyttende og modvirk dramatisering ved at spørge til fakta

5. Lav aftaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Sådan udøver du psykisk førstehjælp Psykisk førstehjælp skal gives hurtigst muligt af en person, som ikke er påvirket af hændelsen.Læs mere om de 5 trin: Stop truslen sammen! Bemærk anderledes adfærd Den indledende kontakt Vær lyttende og modvirk dramatisering ved at spørge til fakta Lav aftaler

# data[].attributes.body
Hvad er god psykisk førstehjælp?

Psykisk førstehjælp består af handlinger, der både viser, at de ansatte ikke er overladt til sig selv, og kan hjælpe til en første bearbejdning af de ubehagelige oplevelser. Handlingerne er en opsøgende indsats, hvor hjælperen fx: Skaber ro omkring den skadelidte, tager styringen og bevarer overblikket.
Hvordan udøver psykisk førstehjælp?

Læs mere om de 5 trin:

1. Stop truslen sammen!

2. Bemærk anderledes adfærd.

3. Den indledende kontakt.

4. Vær lyttende og modvirk dramatisering ved at spørge til fakta.

5. Lav aftaler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et stigende problem

Psykisk sygdom er et stigende problem

WHO forudser, at psykisk sygdom de kommende år vil rykke op på andenpladsen over de meste belastende sygdomme - både for den enkelte og for samfundet. En række udenlandske undersøgelser på, at 20% af befolkningen i løbet af et år vil have symptomer på psykisk sygdom, hvilket i Danmark svarer til 700.000-800.000 personer.

Selvom hver femte af os i løbet af et år vil blive ramt af psykiske problemer, så er den almindelige danskers viden om disse sygdomme fortsat begrænset.

Psykiatrifonden tilbyder tre typer af kurser i Psykisk Førstehjælp for at gøre danskerne bedre i stand til at håndtere mennesker, som er ramt af psykisk mistrivsel eller en krise. Initiativet har som overordnet formål at tilskynde til, at mennesker med psykisk sygdom får den bedst mulige støtte og hjælp så tidligt som muligt.

Psykisk Førstehjælp til unge er et kursus målrettet voksne, som er i kontakt med unge (13-25 år) i hverdagen, fx lærere, mentorer, forældre m.fl. Fokus på dette kursus er på unges generelle udvikling og hvordan psykiske sygdomme og kriser viser sig...

Hvad gør man, når en kollega, en ven, et familiemedlem eller en tilfældig person på gaden rammes af psykisk sygdom eller oplever en akut psykisk krise? Ofte for lidt. Et kursus i psykisk førstehjælp har til formål at øge din viden om psykisk sygdomme...

Et kursus i Psykisk Førstehjælp giver jer viden om og konkrete værktøjer til, hvordan I kan støtte og hjælpe en kollega eller medarbejder, der oplever mistrivsel eller er i en krise. Kurset er for arbejdspladser en investering i mindre sygefravær...

Et evidensbaseret program

Et evidensbaseret program

Indsatsen tager udgangspunkt i et velafprøvet og veldokumenteret koncept.

Programmet Psykisk Førstehjælp er baseret på erfaringer og undersøgelse fra Australien, hvor en gruppe af psykiatere, sygeplejersker, patienter, pårørende, redningsfolk og forskere udviklede programmet Mental Health First Aid i 2001. Det er siden udbredt til 22 lande.

Aktuelle kurser

Aktuelle kurser

Se hvilke kurser i Psykisk Førstehjælp, vi lige nu har ledige pladser på:

Psykisk Førstehjælp til unge

Fandt du ikke det, du søgte? Så kontakt kursuskoordinator Fie Bak Johansson.
Find en liste over instruktører i Psykisk Førstehjælp her

# data[].attributes.attachment_link.description
Et stigende problem WHO forudser, at psykisk sygdom de kommende år vil rykke op på andenpladsen over de meste belastende sygdomme - både for den enkelte og for samfundet. En række udenlandske undersøgelser på, at 20% af befolkningen i løbet af et år vil have symptomer på psykisk sygdom, hvilket i Danmark svarer til 700.000-800.000 personer.

# data[].attributes.body
Mentalisering er:

At kunne se sig selv indefra og udefra og den anden indefra

At være opmærksom på egne og andres mentale tilstande

At forstå misforståelser

At have sind på sinde

At se bag om adfærd

# data[].attributes.body
​Neuropædagogik tager udgangspunkt i den aktuelle viden om hjernens funktion, og om konsekvenserne af dysfunktioner og skader for barnets generelle udvikling, herunder indlæringsevne og udviklingen af sociale kompetencer.
Hvordan bruger man neuropædagogik?

Overordnet betegner forskerne neuropædagogik som en forståelsesramme, der danner et afsæt for at opstille hypoteser om, hvilke vanskeligheder og ressourcer personen har. Hypoteserne hviler på en dynamisk systemforståelse, hvor personens udfordringer ses i relation til den kontekst, udfordringerne optræder i.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neuropædagogik henvender sig til mange målgrupper inden for både almen- og specialområdet, herunder også i indsatsen til voksne med udviklingshæmning.
Målgruppen for neuropædagogik er beskrevet bredt i forhold til børn, unge, voksne og ældre, inden for både almen- og specialområdet. Den neuropædagogiske tilgang henvender sig overordnet set til personer med neurologiske og neuropsykologiske vanskeligheder, der er opstået på grund af medfødte eller erhvervede hjerneskader og funktionsnedsættelser i hjernen. Der er tale om vanskeligheder og behov hos personerne i en sådan grad, at de har brug for støtte til at mestre en meningsfuld, værdig og aktiv tilværelse i videst muligt omfang (Thybo, 2013).

Det overordnede formål med neuropædagogik er, at personen kan opnå så selvstændigt, sammenhængende og meningsfuldt et liv som muligt (Thybo, 2013).

Både forskere og praktikere vurderer, at den neuropædagogiske indsats er relevant i forhold til den brede målgruppe af personer med udviklingshæmning. Der er ikke beskrevet særlige forhold hos den enkelte person med udviklingshæmning, som skal være til stede, for at neuropædagogik kan tages i brug (Lyhne & Langhoff Nielsen, 2014). Det betyder, at neuropædagogik kan ses som en lovende praksis for den samlede population af personer med udviklingshæmning, der vil kunne profitere af en neuropædagogisk indsats (Friis O'Donnell & Willemoes Jensen, 2013; Lyhne & Langhoff Nielsen, 2014).

Kilder

Friis O'Donnell, Pia & Willemoes Jensen, Maj (2013). Neuropædagogik og faglighed I botilbud for voksne udviklingshæmmede. En artikel i Langager, Søren (red): 'Perspektiver på pædagogisk faglighed i botilbud for voksne med udviklingshæmning - En Kvalikombo Antologi. Aarhus Universitet

Neuropædagogik er en forståelsesramme for den faglige og individuelle indsats til personer med neuropsykologiske vanskeligheder. Neuropædagogik tager udgangspunkt i pædagogikken og i de kognitive teorier om hjernens funktioner og funktionsnedsættelsers betydning for den enkelte.

Neuropædagogik er oprindeligt udviklet til det rehabiliterende arbejde med voksne personer med senhjerneskade. Kjeld Fredens, som er adjungeret professor ved reCreate, Institut for Læring og Filosofi, Aalborg Universitet, har de seneste 35 år forsket i og beskæftiget sig med neuropædagogik og kognitiv rehabilitering, og han har haft stor betydning for udviklingen af neuropædagogik.

Keld Fredens fremhæver, at al rehabilitering er kognitiv rehabilitering, som tager udgangspunkt i et individs handlinger. Han fremhæver også, som et centralt aspekt i det neuropædagogiske arbejde, at kognition ikke alene er knyttet til hjernen, men til hele mennesket og til dennes relationer til omverdenen (Fredens, 2012).

I begyndelsen af 1990'erne introducerede psykolog Susanne Freltofte den neuropædagogiske tilgang til arbejdet med voksne personer med udviklingshæmning.

Neuropædagogik er siden da blevet anvendt i stort omfang over-for målgruppen voksne med udviklingshæmning (Langhoff Nielsen & Torp, 2010).

Overordnet betegner forskerne neuropædagogik som en forståelsesramme, der danner et afsæt for at opstille hypoteser om, hvilke vanskeligheder og ressourcer personen har. Hypoteserne hviler på en dynamisk systemforståelse, hvor personens udfordringer ses i relation til den kontekst, udfordringerne optræder i. Pædagogerne danner disse hypoteser på baggrund af neuropædagogiske redskaber til en systematisk afdækning og analyse. Hypoteserne er grundlaget for deres valg og afprøvning af indsatser.

Tilgangen inkluderer ikke en metodebeskrivelse eller konkret manual for den neuropædagogiske indsats.

Variationer i forståelsen og praktiseringen af neuropædagogik

Der er forskellige forståelser af neuropædagogisk arbejde hos praktikere, som for eksempel pædagoger.

Ifølge én forståelse understøtter neuropædagogik personens udvikling mod øget selvhjulpenhed. Personens inddragelse i egen rehabiliteringsproces er væsentlig i denne forståelse (Langhoff Nielsen & Torp, 2010).

Med udgangspunkt i en anden forståelse handler neuropædagogik om at tilrettelægge en kompenserende pædagogisk indsats, der modsvarer personens aktuelle funktionsniveau. Praktikerne vurderer dermed, at neuropædagogik bidrager til at minimere personens oplevelse af at blive mødt med enten for lave eller for høje krav, og til at personen oplever øget livskvalitet. Der foreligger dog ikke videnskabelig dokumentation til grund for denne vurdering, som er baseret på erfaringer i praksis (Friis O´Donnell & Willemoes Jensen, 2011).

Peter Thybo, der er fysioterapeut og har en diplomeksamen i pædagogik og en mastergrad i læreprocesser, fremhæver, at uanset om man i sin pædagogiske praksis tager udgangspunkt i den ene eller den anden opfattelse, indeholder neuropædagogik tre elementer, som er i et konstant og dynamisk samspil med hinanden:

1. Personens vanskeligheder, særlige behov og ressourcer i dagligdagen

2. Pædagogisk analyse og vurdering - f.eks. gennem neuropsykologisk undersøgelse, hjernescanning, test, observationer og samtaler med personen samt eventuelle specialister (for eksempel psykologer og psykiatere)

3. Den professionelle indsats for personens læring.

(Thybo, 2013)

Pædagogens arbejde med personen med udviklingshæmning tager udgangspunkt i den pædagogiske analyse, samt i en viden om de ressourcer, der er hos og omkring personen. Formålet er at kompensere for vanskeligheder, og at udnytte de muligheder og ressourcer, der ses at være hos personen selv, og hos dennes omgivelser og relationer (Thybo, 2013).

Hjerneforskning i dag undersøger sammenhængen mellem emotionel og social udvikling i et neurovidenskabeligt perspektiv, og det er påvist, at der er en tæt sammenhæng mellem den sociale, den følelsesmæssige og den neurale udvikling. (Mortensen, 2015).

Det lægger op til, at der ikke kun er et kognitivt, men også et emotionelt fokus i arbejdet med mennesker. Neuropædagogik inddrager begge aspekter (Mortensen, 2015).
Arbejdsgrundlaget for neuropædagogik:
Peter Thybo har formuleret otte teser om neuropædagogik på baggrund af en enighed blandt forfattere, der beskæftiger sig med neuropædagogik. Teserne beskriver, at den neuropædagogiske indsats handler om at styrke den enkeltes livs- og læringsforudsætninger, i det omfang det er muligt.

Tese 1. Målgruppen for en neuropædagogisk indsats er bred, og omfatter børn, unge, voksne og ældre inden for almen- og specialområdet.

Tese 2. Neuropædagogik er tværvidenskabelig, og omfatter viden og inspiration fra f.eks. neuroscience, kognitiv psykologi, pædagogik, læringsteori og didaktik. Desuden fra forskningsområdet salutogenese, som er videnskaben om, hvad der skaber trivsel og psykisk robusthed hos mennesker.

Tese 3. Formålet med en neuropædagogisk indsats er læring samt styrkelse af kommunikation og tillidsfulde relationer.

Tese 4. Neuropædagogik tager udgangspunkt i den enkelte persons liv og hjerne. Neuropædagogik er en helhedsorienteret indsats, og skal ses i sammenhæng med den aktuelle situation og kontekst.

Tese 5. Den professionelle søger efter kompensationsmuligheder for personens vanskeligheder og udnyttelse af vedkommendes styrkesider for derved at skabe succesoplevelser.

Tese 6. Neuropædagogik er situationel og relationel, og dermed bestemt af nuet og den relation, der er mellem personen og den fagprofessionelle i en given kontekst. Neuropædagogik er en pædagogisk og didaktisk orienteret forståelsesramme samt en arbejdsform og et værktøj. Neuropædagogik er undersøgende, dynamisk og procesorienteret.

Tese 7. Neuropædagogik er tværfaglig, og kan anvendes af flere forskellige faggrupper, bl.a. som et tværfagligt arbejdsredskab, der kan medvirke til at skabe et fælles sprog og en fælles forståelse. Tese 8. En række faktorer har indflydelse på den neuropædagogiske indsats:

Den enkelte persons individuelle styrker og svagheder.

Personens lærings- og mestringsstrategier.

Personens oplevelse af mening og sammenhæng.

Personens støtte fra familie, venner og andre vigtige personer og relationer i netværket.

Placering, omfang og type af en eventuel funktionsnedsættelse eller skade i hjernen og de neuropsykologiske vanskeligheder.

Relationen og kommunikationen mellem personen og fagpersonen

Kvaliteten af de professionelles (sam)arbejde og arbejdskulturen.

(Thybo, 2013)

Neuropædagogisk analyse

Et centralt element i at arbejde neuropædagogisk med personer med udviklingshæmning er den pædagogiske analyse. Denne analyse er fundamentet for valg af metoder og indsatser i forhold til den enkelte person med udviklingshæmning. Der anvendes forskellige analysemodeller i praksis, hvilket hænger sammen med, at der til stadighed fremkommer ny viden i hjerneforskningen. Hvilken model der anvendes i den enkelte praksis, afhænger derfor typisk af, hvor og hvornår pædagogerne er blevet uddannet. Analysen foretages på baggrund af pædagogernes observationer og dialog med personen og med brug af for eksempel livshistorie og en udviklingsbeskrivelse. Analysen kan også laves med udgangspunkt i andre redskaber, som har fokus på kontekstuelle og relationelle forhold (Friis O´Donnell & Willemoes Jensen, 2011).

Ofte indgår følgende tre centrale elementer i analysen (Friis O´Donnell & Willemoes Jensen, 2011):

1. Deltagende observation af personen i dennes vante miljø, hvor observatørerne er de fagprofessionelle, der er tilknyttet personen i hverdagen. Formålet er at få et kendskab til personens vanskeligheder og ressourcer, og til omgivelsernes påvirkning og betydning.

2. Udarbejdelse af personens livshistorie med viden om familie og opvækst, interesser, vaner, diagnoser, medicinering, hvor længe personen har boet på botilbuddet, hvilke pædagogiske indsatser der tidligere har været anvendt overfor personen osv. Livshistorien giver et samlet grundlag for at kunne forstå personens adfærd, med baggrund i de erfaringer, vedkommende har opnået gennem hele livet.

3. Udarbejdelse af en udviklingsbeskrivelse for personen. Formålet er at få beskrevet, hvilket udviklingsniveau personen befinder sig på, og at planlægge den faglige indsats på baggrund af denne viden. I planlægningen inddrages også den viden, der er indhentet via observationer og udarbejdelse af personens livshistorie.

(Friis O´Donnell & Willemoes Jensen, 2011)

I praksis anvendes der forskellige modeller til brug i udarbejdelsen af en udviklingsbeskrivelse:

Udviklingsalder hos voksne udviklingshæmmedeer udviklet af Susanne Freltofte og Viggo Petersen til vurdering af voksne personer med udviklingshæmning på baggrund af Kuno Beller - udviklingsbeskrivelse, som består af registreringer af otte funktionsområder. Personens udviklingsalder vurderes inden for en skala svarende til 0 - 6 år.

Indsatsen overfor personen planlægges med baggrund i den vurderede udviklingsalder. Formålet er at forhindre, at personen oplever krav, der kan medføre frustrationer, og at undgå eller minimere risikoen for magtanvendelser, fordi der tages udgangspunkt i personens ressourcer (Freltofte, 2007).

Dansk pædagogisk udviklingsbeskrivelse er udviklet af cand. pæd. ant. Anna Marie Langhoff Nielsen og psykolog Jørgen Lyhne til brug i det neuropædagogiske arbejde, og tilpasset arbejdet på bo- og dagtilbud for voksne personer med nedsat fysisk og psykisk funktionsevne, herunder udviklingshæmning. Modellen kan rumme en bred gruppe af personer med funktionsnedsættelser, og materialet giver mulighed for at beskrive et udviklingsniveau mellem 0 og 10 år (Lyhne og Langhoff Nielsen, 2014).

Dansk pædagogisk udviklingsbeskrivelseomfatter otte udviklingsområder, som til sammen giver et helhedsbillede af de væsentligste sider af udviklingen hos personer med nedsat fysisk og psykisk funktionsevne. Områderne kompletterer hinanden, hvorfor det er hele beskrivelsen, der skal gennemføres. Formålet med Dansk pædagogisk udviklingsbeskrivelse er, at:

de fagprofessionelle opnår en indsigt i, hvilke kompetencer personen har, sådan at indsatsen bygges op omkring dennes kompetencer

identificere, om der er behov for en skærpet opmærksomhed overfor personen, om der er behov for en særlig indsats, eller om der er behov for at iværksætte yderligere udredning af personens udvikling og trivsel

danne grundlag for udarbejdelse af pædagogiske handleplaner.

(Lyhne & Langhoff Nielsen, 2014)

Blandt udviklerne af de forskellige modeller er der enighed om, at det i brugen af neuropædagogiske analysemodeller og de konkrete modeller for udviklingsbeskrivelser, er væsentligt, at analysen ikke foretages af en enkelt fagprofessionel, men af flere fagprofessionelle, og gerne i et tværfagligt samarbejde, for på den måde at få belyst flest mulige nuancer bedst muligt (Freltofte, 2007/ Lyhne & Langhoff Nielsen, 2014).

Kilder

Freltofte, Susanne (2007). Udviklingsalder hos voksne udviklingshæmmede (kan lånes gennem bibliotek.dk). Forlaget Bakkedal ApS

Friis O´Donell, Pia & Willemoes Jensen, Maj (2011). En hjerne til forskel. Neuropædagogik og faglighed på botilbud for voksne med varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne (kan lånes gennem bibliotek.dk). Aarhus Universitet. Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU)

Langhoff Nielsen, Anna Marie & Torp, Bente (2010). Neuropædagogik i et relationelt perspektiv. VISS.dk, 7. januar 2016

Mortensen, Annie (2015). Neuropædagogik - pædagogik med hjernen og med hjertet. Artikel i Kjærgaard, Holger (red): Social- og specialpædagogik. Fagbog til specialisering. Akademisk forlag
I Danmark har et stort antal botilbud for personer med udviklingshæmning siden 1980'erne implementeret den neuropædagogiske forståelsesramme.
Neuropædagogik anvendes i et relativt stort omfang på botilbud for personer med udviklingshæmning i Danmark. Det fremgår af en rapport fra SFI om metoder på botillbud i Region Syddanmark, at 11 botilbud angiver, at neuropædagogik er den metode, de anvender mest, mens 13 angiver at de anvender neuropædagogik næstmest (Bengtson et al., 2015). En søgning på Tilbudsportalen viser, at 64 ud af 493 botilbud for personer med udviklingshæmning i alderen 18 - 65 år angiver, at de anvender neuropædagogik i den faglige indsats overfor de personer, der bor på tilbuddene, hvilket indikerer at neuropædagogik er udbredt på botilbud for personer med udviklingshæmning (Tilbudsportalen.dk, 2016).

Der er stor interesse for neuropædagogik i praksis, og flere uddannelsesinstitutioner udbyder kompetenceudvikling i form af efter- og videreuddannelser i neuropædagogik. SOSU- skolerne udbyder korte kursusforløb, mens flere professionshøjskoler udbyder moduler i neuropædagogik på diplomuddannelserne, og særligt tilrettelagte uddannelsesforløb i neuropædagogik. I 2012-13 blev der gennemført i alt 22 modulforløb for 572 tilmeldte studerende og i 2013-14 i alt 17 modulforløb for 486 tilmeldte studerende på professionshøjskolerne.

Derudover er der en række andre kursusudbydere:

Landsbyen Sølund udbyder efteruddannelseskurser i neuropædagogik med et særligt fokus på udviklingshæmning.

Den selvejende institution Filadelfia udbyder kompetencegivende kurser i neuropædagogik

Læringscenter Brejning udbyder korte kurser i neuropædagogik.

Kursusstedet Bakkedal udbyder korte kurser i neuropædagogik.

En del af disse udbydere tilrettelægger også kompetencegivende forløb, der er målrettet konkrete sociale tilbud og specifikke borgermålgrupper (Lyhne, 2014).

Der er ikke et beskrevet krav om en bestemt uddannelse eller certificering i neuropædagogik, men efteruddannelse i neuropædagogik anbefales fra flere sider (Mortensen, 2014, Thybo, 2013, Fredens, 2012, Friis O´Donnell & Willemoes Jensen, 2011).

Fagprofessionelle, der har gennemgået en neuropædagogisk uddannelse omtales i praksis ofte som neuropædagoger (Friis O´Donnell & Willemoes Jensen, 2011).

Erfaringer med implementering af neuropædagogik

På trods af den udbredte anvendelse af neuropædagogik i danske botilbud for voksne med udviklingshæmning foreligger der ingen evalueringer om brugen af neuropædagogik, der kan fortælle om, hvordan neuropædagogik bedst implementeres i botilbud for mennesker med udviklingshæmning. Der eksisterer heller ikke implementeringsstøttende vejledninger eller guidelines i forbindelse med beskrivelser af neuropædagogik og neuropædagogiske analyseredskaber (Lyhne, 2014).

Peter Thybo giver i sin bog, Neuropædagogik. Hjerne, liv og læring, et bud på de krav, der skal stilles, for at implementeringen af neuropædagogik gennemføres succesfuldt.

Han fremhæver, at det er afgørende, at ledelse og medarbejdere er parate til udvikling. Dette kræver en innovationskultur og et sundt arbejdsmiljø, hvor man som fagprofessionel er parat til:

at gøre op med rutiner og vanemønstre

at lade sig forstyrre af ny viden

at drøfte egen praksis med kolleger i særlige refleksionsprocesser

at turde (at) eksperimentere (Thybo, 2013)

Neuropædagogiske kvalifikationer

Flere centrale personer på området fremhæver som et grundlæggende krav, at den neuropædagogiske indsats bygger på et indgående kendskab til neurovidenskaben (Mortensen, 2014/ Thybo, 2013/ Fredens, 2012). Der er ikke et entydigt krav til, hvilke faggrupper der kan arbejde med neuropædagogik, idet tilgangen henvender sig bredt til forskellige faggrupper, der arbejder med mennesker i alle aldre, som har vanskeligheder og særlige behov (Thybo, 2013).

Peter Thybo fremhæver desuden, at det ikke alene er viden om hjernens funktioner, der er bærende i arbejdet med neuropædagogik. Der er i lige så høj grad behov for pædagogiske kompetencer og menneskelige kvalifikationer som empatisk indfølingsevne, intuition, evne til at kunne etablere en god og motiverende relation, og evne til at aflæse og forstå situationen og det menneske, man samarbejder med. Evne til systematisk at observere, analysere og dokumentere med henblik på at evaluere og beslutte den pædagogiske indsats er også væsentlige kompetencer (Thybo, 2013).

Praksiserfaringer med implementering på botilbud for voksne med udviklingshæmning

Landsbyen Sølund i Skanderborg Kommune er et botilbud med 14 boenheder og et aktivitetstilbud for voksne personer med udviklingshæmning (solund.dk, 2016).

Landsbyen Sølund startede deres implementering af neuropædagogik for omkring 20 år siden, og den anvendes i forskelligt omfang i alle boenhederne. Uddannelsen af medarbejderne er gennemført på Landsbyen Sølunds Videnscenter, VISS (viss.skanderborg.dk). Det tilstræbes, at samtlige medarbejdere får uddannelse i neuropædagogik.

På Sødisbakke i Mariager, som er et specialpædagogisk bo- og aktivitetstilbud under Region Nordjylland for voksne personer med udviklingshæmning startede implementeringen af Neuropædagogik i 2007 (sodisbakke.rn.dk, 2016). På Sødisbakke er neuropædagogik endnu ikke fuldt implementeret på alle botilbuddets ti boenheder. Boenhederne Skovbo og Kastanjen har implementeret den neuropædagogiske forståelsesramme i det pædagogiske arbejde.

På de to boenheder er der uddannede neuropædagoger, som sammen med ledelsen har ansvar for, at forståelsesrammen bliver anvendt i den daglige praksis.

Landsbyen Sølund og Sødisbakke vurderer, at det er fremmende for implementeringen, at:

samtlige medarbejdere bliver uddannet i neuropædagogik

uddannelsen planlægges som en vekselvirkning mellem teori og praksis med et indlagt neuropædagogisk projekt, hvor der arbejdes med neuropædagogik i forhold til udvalgte beboere

handleplansarbejdet kobles med et neuropædagogisk analysearbejde, og arbejdet fremlægges for den samlede personalegruppe

flere medarbejdere arbejder sammen om de enkelte neuropædagogiske projekter, og får en fælles forståelse af de neuropædagogiske begreber

neuropædagogik drøftes i den samlede personalegruppe og i teams på møder og i forbindelse med supervision

der er mulighed for at genopfriske viden om neuropædagogik på korte kurser og på temadage

der sker formidling og drøftelse på flere planer; gennem nyhedsbreve, på personalemøder osv.

ledelsen sikrer tid og ressourcer til at arbejde med de neuropædagogiske projekter og til uddannelse og sparring.

Disse fremmende faktorer, som de to botilbud peger på, ses også fremhævet som væsentlige i forbindelse med implementering af andre indsatser.

Modsat vurderer de to tilbud, at det kan være en udfordring, at:

der løbende stilles krav om, at botilbuddet skal indgå i andre udviklingsprojekter

ikke alle medarbejdere har fået uddannelse i neuropædagogik

der kan være en tilbøjelighed til, at medarbejderne falder tilbage i gamle forståelser, hvis ikke der løbende foregår sparring i forståelsen og anvendelsen, og hvis der ikke sikres tid til drøftelse af de neuropædagogiske begreber i personalegruppen

der i forbindelse med ibrugtagning af nye boliger, som for eksempel på Skovbo og Sødisbakke, bliver ansat flere nye medarbejdere, der ikke tidligere har arbejdet med neuropædagogik, og som derfor skal efteruddannes, inden de kan anvende neuropædagogik

(Interview med pædagogisk konsulent, Landsbyen Sølund, d. 3. februar 2016 og afsnitsleder på Skovbo og medarbejder på Kastanjen, Sødisbakke, d. 4. februar 2016).

Dokumenterede erfaringer fra demensområdet

Evalueringen af et projekt på demensområdet; Kvalitetsudvikling af praksis gennem anvendelse af neuropædagogik i demensomsorgen, giver et bud på, hvilke krav der skal stilles til implementering af neuropædagogik. Projektet blev gennemført i Hjørring Kommune i perioden 2008 - 2010 i tre botilbud for personer med demens. Projektet blev finansieret med midler fra puljen til udvikling af bedre ældrepleje (UBÆP) under Socialministeriet. Projektet blev evalueret af Videncenter for Evaluering i Praksis (CEPRA) og University College Nordjylland (Haslam, 2010).

Selvom projektet har en anden målgruppe, kan erfaringerne fra botilbuddene for personer med demens være til inspiration for botilbud for personer med udviklingshæmning. Både personer med demens og personer med udviklingshæmning har kognitive funktionsnedsættelser. Personalesammensætningen på de to typer botilbud er dog forskellig, idet der er en højere andel af pædagogisk uddannet personale på botilbud for personer med udviklingshæmning, mens der er en højere andel af plejepersonale på botilbud for personer med demens.

I projektet blev der gennemført et modulopdelt undervisningsforløb, bestående af teoriundervisning, undervisning i neuropædagogiske redskaber og praktiske hjemmeopgaver mellem de enkelte moduler (Haslam, 2010).

Evalueringen af projektet fremhæver erfaringer om, hvad der henholdsvis fremmer og hæmmer implementeringen.

Fremmende for implementering er, at:

uddannelsen er tilrettelagt med en kobling mellem teori og praksis. Der er hjemmeopgaver mellem forløbene, hvor metoder og redskaber bliver afprøvet. Herved øges muligheden for, at neuropædagogik bliver integreret i den daglige praksis

der gives løbende og kontinuerlig coaching og vejledning i brugen af neuropædagogik som tilgang

flere medarbejdere fra samme botilbud deltager sammen på efteruddannelsen. Det er befordrende for den fælles refleksion, og det giver en fælles forståelse og et fælles sprog

ledelsen tager ansvar for, at metoden bliver bredt ud i hele organisationen, og sikrer tid til at øve metoden og til vidensdeling.

Hæmmende for implementeringen er:

organisatoriske faktorer som tid og ressourcer, da det særligt i begyndelsen kræver både tid og ressourcer at implementere en ny forståelsesramme, en metode og nye handlingsmåder.

det tidsmæssige pres i hverdagen med daglige aktiviteter og rutiner, der skal gennemføres (Haslam, 2012).

Kilder

Bengtsson, Steen et al. (2015). Metoder i botilbud. En kortlægning af botilbud i Region Syddanmark, af de metoder, som de anvender, og af potentialet for fornyelser på området . SFI - Det nationale Forskningscenter for Velfærd

Fredens, Keld (2012). Mennesket i hjernen. En grundbog i neuropædagogik (kan lånes gennem bibliotek.dk). Forlaget Academica

Haslam, Trine Lolk (2010). Evaluering af kvalitetsudvikling af praksis gennem anvendelse af neuropædagogik i demensomsorgen. CEPRA, Videnscenter for Evaluering i praksis. University College Nordjylland

Lyhne, Jørgen (2014). Neuropædagogiske uddannelsesmuligheder i Danmark. Kognition & Pædagogik nr. 93, Dansk Psykologisk forlag

Tilbudsportalen.dk, 11. januar 2016
Erfaringerne med neuropædagogik anvendt i indsatsen til personer med udviklingshæmning beskrives af praksisfeltet som positive. Der er dog endnu ikke gennemført egentlige evalueringer af effekten.
Der er ikke gennemført egentlige evalueringer af effekten af at anvende neuropædagogik i indsatser til personer med udviklingshæmning. Botilbud, der har implementeret neuropædagogik, vurderer på baggrund af deres erfaringer, at neuropædagogik giver positive resultater for den enkelte person (Friis O'Donnell & Willemoes Jensen, 2013).

Forskere vurderer, at resultatet af indsatsen altid vil være afhængig af funktionsnedsættelsens karakter, personlige ressourcer og støtte i nærmiljøet. Resultatet er derudover afhængig af det professionelle teamsamarbejde, der har til formål at støtte og udvikle personen (Fredens, 2012).

I forbindelse med projektet Kvalikombo (2010 - 2012), som var et tværkommunalt projekt rettet mod kvalitets- og kompetenceudvikling for personale på botilbud for personer med varig nedsat funktionsevne, blev der udarbejdet en rapport af Institut for Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet, over hvordan der arbejdes med neuropædagogik på botilbuddene. I denne rapport vurderer adspurgte neuropædagoger, at den neuropædagogiske tilgang, i højere grad end andre pædagogiske tilgange, kan forhindre og nedbringe problemskabende adfærd og konflikter hos personer med udviklingshæmning. I projektet deltog Allerød, Fredensborg, Gribskov, Helsingør, Hørsholm og Rudersdal kommuner (Friis O'Donnell & Willemoes Jensen, 2013).

Den samme rapport peger på, at der er forskel på, hvordan udredningsmodellerne og den neuropsykologiske viden bringes i spil:

Botilbuddene anvender i varierende grad de tre elementer i analysemodellen: observation, livshistorie og redskabet Udviklingsalder hos udviklingshæmmede. Det er i høj grad udviklingsbeskrivelsen, der repræsenterer den neuropædagogiske forståelsesramme på de ni deltagende botilbud, og enkelte pædagoger satte lighedstegn mellem neuropædagogik og redskabet Udviklingsalder hos udviklingshæmmede.

I den daglige anvendelse af neuropædagogik i interaktion med personerne med udviklingshæmning oplever de fagprofessionelle, at personerne udvikler sig på trods af funktionsnedsættelsen. Rapporten konkluderer derfor, at den aktuelle viden om hjernen giver grundlag for at tro på udviklingsmulighederne for personer med udviklingshæmning.

Udviklingsmulighederne for den enkelte person varierer, afhængigt af om de fagprofessionelle forholder sig til hele den neuropædagogiske forståelsesramme, eller om de primært tager udgangspunkt i Udviklingsalder hos udviklingshæmmede. Den tolkning, der sker i omsætningen af den neuropsykologiske viden til praksis, kan udgøre en risiko for, at personen skærmes fra erfaringer, som potentielt kunne bidrage til udviklingsmuligheder for personen. Risikoen kan opstå, fordi materialet Udviklingsalder hos udviklingshæmmede kan give anledning til at sidestille voksne personers udvikling med børns udvikling.

Praksiserfaringer på botilbud for voksne med udviklingshæmning

Landsbyen Sølund i Skanderborg Kommune er et botilbud med 14 boenheder og et aktivitetstilbud for voksne personer med udviklingshæmning (solund.dk, 2016).

Landsbyen Sølund har anvendt neuropædagogik i omkring 20 år, og anvender den i forskelligt omfang i alle boenhederne.

På Sødisbakke i Mariager, som er et specialpædagogisk bo- og aktivitetstilbud under Region Nordjylland for voksne personer med udviklingshæmning, begyndte man at anvende Neuropædagogik i 2007. Neuropædagogik er implementeret på boenhederne Skovbo og Kastanjen, mens den kun i mindre omfang er anvendt på de øvrige otte boenheder (Sodisbakke.dk, 2016).

Med udgangspunkt i deres erfaringer fremhæver Landsbyen Sølund og Sødisbakke følgende positive resultater ved brugen af neuropædagogik:

Beboerne mødes med krav og forventninger, der i højere grad er tilpasset deres ressourcer og vanskeligheder, og der er sket reduktion af stressniveau og af problemskabende adfærd hos beboerne.

Der er sket en nedgang i antallet af konflikter og magtanvendelser.

Beboerne støttes i deltagelse i eget liv, og har opnået øget selvbestemmelse, fordi der er opnået øget viden hos personalet om, hvilke ressourcer den enkelte har i forhold til deltagelse i samfundet og selvbestemmelse, og hvordan vedkommende bedst kan støttes heri, samt hvordan den enkelte bedst kan støttes i at udnytte sin ret til selvbestemmelse og til deltagelse i samfundet.

Beboerne opnår en øget selvhjulpenhed, da den samlede neuropædagogiske udredning viser, hvilke kompetencer de allerede har, og samtidig giver medarbejderne den faglige indsigt til at identificere de udviklingsmuligheder, der kan opnås gennem pædagogisk støtte, og i samarbejde med beboerne.

De mål, der sættes med den enkelte beboer, er målrettede og opnåelige i høj grad.

Der er en øget borgertilfredshed og trivsel for den enkelte beboer.

Medarbejderne har opnået en øget pædagogisk faglighed og et fælles sprog.

Medarbejderne har opnået en øget faglighed i forhold til at arbejde systematisk og i forhold til skriftligt at kunne dokumentere indsats og resultater for personer med udviklingshæmning.

Medarbejderne har opnået en øget faglig bevidsthed om, at deres relationelle tilgang til beboerne har afgørende betydning for trivsel og udviklingsmuligheder.

(Interview med pædagogisk konsulent, Landsbyen Sølund, 2016, og afsnitsleder på Skovbo og medarbejder på Kastanjen, Sødisbakke, 2016)

Dokumenterede erfaringer fra demensområdet

En målopfyldelses- og virkningsevaluering af et projekt på demensområdet; Kvalitetsudvikling af praksis gennem anvendelse af neuropædagogik i demensomsorgen, evaluerer virkningerne af neuropædagogik, når den anvendes i arbejdet med personer med demens. Projektet blev gennemført i Hjørring Kommune i perioden 2008 - 2010, i tre botilbud for personer med demens. Projektet blev finansieret med midler fra puljen til udvikling af bedre ældrepleje (UBÆP) under Socialministeriet, og blev evalueret af Videncenter for Evaluering i Praksis (CEPRA), University College Nordjylland (Haslam, 2010).

Selvom projektet har en anden målgruppe, kan erfaringerne fra botilbuddene for personer med demens være til inspiration for botilbud for voksne med udviklingshæmning. Både personer med demens og personer med udviklingshæmning har kognitive funktionsnedsættelser.

Evalueringen peger på, at:

den neuropædagogiske forståelsesramme har medført ændrede handlemønstre overfor beboerne gennem viden og redskaber til kvalificeret at byde ind med hensigtsmæssige handlinger overfor beboerne,

det har medført øget livskvalitet hos beboerne, som er blevet mere glade, afslappede, rolige og sociale

der er opnået et bedre arbejdsmiljø for medarbejderne på de tre deltagende botilbud (Haslam, 2010).

Kritiske overvejelser om brugen af den neuropædagogiske forståelsesramme

Flere forfattere påpeger, at der, samtidig med, at neuropædagogik har vundet relativt stort indpas i den sociale indsats for personer med udviklingshæmning, er grund til at være opmærksom på de faldgruber, der kan være, når man vælger at implementere neuropædagogik i sin pædagogiske praksis (Thybo, 2013/ Fris O'Donnell & Willemoes Jensen, 2011).

I et speciale fra Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU) på Aarhus Universitet påpeger Fris O'Donnell og Willemoes Jensen, har det betydning for udviklingsmulighederne for personer med udviklingshæmning, hvordan neuropædagogik anvendes, afhængig af om pædagogerne forholder sig til hele den neuropædagogiske forståelsesramme, eller om de primært anvender analysemodellen, der definerer personens psykiske udviklingsalder. Det kan ifølge forfatterne medføre en risiko for, at personens udviklingspotentiale og livserfaring ikke iagttages, og at personen fastholdes på sit nuværende funktionsniveau, fordi udvikling ikke betragtes som en mulighed for personer med udviklingshæmning. Arbejdes der derimod med udgangspunkt i forskningsresultaterne i neurovidenskaben, betragtes udvikling som en realistisk mulighed, uanset hvilken psykologisk alder personerne vurderes at have. (Fris O'Donnel & Willemoes Jensen, 2011).

Peter Thybo påpeger, at neuropædagogik vil kunne føre til ønskede resultater for den enkelte person, hvis fagpersonalet er kompetente i anvendelsen af hele den neuropædagogiske ramme, og kan formidle information om personen til det øvrige personale, så de bliver i stand til at tilrettelægge indsatsen med udgangspunkt i personens kompetencer (Thybo, 2013). Der er imidlertid også, ifølge Thybo, en risiko for, at et ensidigt fokus på neurovidenskabens logiske "årsag - virkning"- tankegang, kan føre til, at individet udelukkende bliver forklaret med biologi og logik. Herved opstår der ifølge Thybo en risiko for, at hensynet til personens livshistorie, erfaringer og egne mål bliver overset (Thybo, 2013).

Kilder

Friis O´Donell, Pia & Willemoes Jensen, Maj (2011). En hjerne til forskel. Neuropædagogik og faglighed på botilbud for voksne med varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne (kan lånes gennem bibliotek.dk). Aarhus Universitet. Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU)
Der findes på nuværende tidspunkt ikke dokumentation for de økonomiske gevinster ved at bruge neuropædagogik som tilgang. Der er dog viden om en række økonomiske forhold, der skal tages højde for i implementeringen af tilgangen.
Der er ikke foretaget økonomiske evalueringer af brugen af neuropædagogik i tilbud for personer med udviklingshæmning, eller i forhold til andre målgrupper. Der eksisterer derfor heller ikke dokumentation for økonomiske gevinster ved at anvende neuropædagogik.

Udgifter forbundet med brugen af neuropædagogik

Implementeringen af neuropædagogik forudsætter, at fagpersonalet har en neuropsykologisk indsigt, samt kan anvende de neuropædagogiske redskaber.

Der udbydes en række efteruddannelseskurser til priser mellem 16.000 og 20.000 kr.

Ved siden af omkostningerne til efteruddannelseskurserne må der i en implementeringsfase påregnes udgifter til en række aktiviteter og vikarudgifter forbundet hermed. Der skal for eksempel afsættes ressourcer til medarbejdernes forberedelse i forbindelse med efteruddannelsen og til træning i de neuropædagogiske redskaber, herunder ressourcer til supervision og coaching.

Der vil endvidere løbende være behov for at afsætte ressourcer til fastholdelse af den neuropædagogiske tilgang, herunder til opkvalificering af nye medarbejdere (Lyhne, 2014).

Kilder

# data[].attributes.attachment_link.description
Neuropædagogik er en forståelsesramme for den faglige og individuelle indsats til personer med neurologiske og neuropsykologiske vanskeligheder. Neuropædagogik er en tværvidenskabelig disciplin, der bygger på neurovidenskabelig forskning og pædagogik, og den har sit fundament i den del af den neurovidenskabelige forskning, der beskæftiger sig med kognition.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du kan også foretage en uforpligtende forespørgsel på et af foredragene. Herefter vil du hurtigt blive kontaktet af Kjelds foredragsformidler, Athenas, der varetager alt praktisk ifm. booking eller blot står klar med vejledning, hvis du har spørgsmål til foredragene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kjeld Fredens Hjerneforsker, læge, adj. professor og foredragsholder Se foredrag Om Kjeld Kjeld Fredens er en af landets mest benyttede foredragsholdere og har i mere end 25 år underholdt fulde sale om vores forunderlige hjerne. Altid med en god kombination af indsigt, passion og humor.

# data[].attributes.body
http://uccvalgmodul.nu/sanseindtryk-og-leg-med-materialerne/

u0-2 år: sensomotorisk fase

u2-4 år: divergentsymbolfase

u4-7 år: konvergentsymbolfase

u7-10 år realistisk/ekspressiv fase
KUF 24-10-2022 Powerpoint.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra Wikipedia, den frie encyklopedi

Arne Trageton (født 15. oktober 1935 i Norge) er ansatt som førsteamanuensis ved høyskolen i Stord/Haugesund, og har tidligere vært pedagogikklærer ved samme skole. Trageton står bak en rekke fagbøker innen små barns pedagogikk. Læreboka Å skrive seg til lesing. IKT i småskolen er oversatt til dansk, svensk og finsk.

De siste 33 årene[når? ] har Trageton jobbet som lærerutdanner og kurset mer en 20 000 deltakere i Norden innenfor hans spesialinteresse barnehage/småskole. Trageton var hovedforeleser på europeisk lærerutdannings- konferanse i Praha februar 2010 og han er æresmedlem i det svenske nettverk "att skriva sig till läsning". Pr. i dag[når? ] finnes 30 mastergrader på området og 2 påbegynte doktorgrader.

Trageton, Arne: Skriv på PC - lær å lese!, en bok om Skrive seg til lesing pedagogikk. Pedlex, 2009.

Trageton, Arne: Å skrive seg til lesing, IKT i småskolen, en bok om Skrive seg til lesing pedagogikk. Universitetsforlaget 2003

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra Wikipedia, den frie encyklopedi Arne Trageton (født 15. oktober 1935 i Norge) er ansatt som førsteamanuensis ved høyskolen i Stord/Haugesund, og har tidligere vært pedagogikklærer ved samme skole. Trageton står bak en rekke fagbøker innen små barns pedagogikk. Læreboka Å skrive seg til lesing. IKT i småskolen er oversatt til dansk, svensk og finsk.

# data[].attributes.body
Simple regel- Ikke slå og man skal være i grupper.

Det er en udbredt opfattelse, at vold lettere opstår i grupper, fordi gruppen har en dårlig indflydelse på den enkelte: man opildner hinanden til vold. Men det er forkert, mener Mark Levine, som er professor i socialpsykologi og leder af Institut for psykologi på Exeter University i Sydengland

# data[].attributes.body
Hvad er Metodeloftet?

Low Arousal bruger begrebet “Metodeloft” til at beskrive den proces, der ofte sker, når man føler sig magtesløs. På trods af stor faglig viden indenfor pædagogik har seminarierne ikke undervist i, hvad man skal gøre, når der flyver en stol gennem lokalet.

# data[].attributes.body
Hvad er Omsorgstræthed?

Omsorgstræthed er ikke beskrevet i særlig meget dansk faglitteratur, men ifølge Benedikte Exner kan det bedst beskrives som et fænomen, der opstår, når omsorgspersoner, f. eks. sygeplejersker, giver og giver uden at få deres egne batterier ladet op.

# data[].attributes.body
Hvad er et velfærdssamfund?

Velfærd stammer fra gammel nordisk "at fare vel", med den betydning at man har en god rejse. I den samfundsfordelte velfærd indgår enlang række goder som sygehusvæsen, uddannelse mm. tilbyder borgerne. Et samfund der i udstrakt grad har sådanne goder kaldes et velfærdssamfund.
Det danske samfund er et velfærdssamfund, der fungerer inden for rammerne af en markedsøkonomi. Dette har Danmark til fælles med mange andre, især europæiske, lande. Der er især tre forhold, der er værd at bemærke ved den danske velfærdsmodel: – Staten har påtaget sig et stort ansvar for borgernes velfærd.
Velfærdssamfund eller konkurrence samfund, det er problematikken nu.
Vi skal passe på danskerne, skylder vi borgerne livskvalitet og fællesskab eller produktivt samfund

Velfærd, at har det godt, at man trives
Velstand, god økonomi mv.
Velfærd igennem velstand.

# data[].attributes.body
Det økonomiske kredsløb er en forudsætning for at forstå økonomiske sammenhænge. Kredsløbet beskriver, hvordan pengene skifter hænder mellem de økonomiske aktører.

# data[].attributes.headline
Den 4 statsmagt, som ikke er i grundloven.

# data[].attributes.subject
Den 4 statsmagt, som ikke er i grundloven.

# data[].attributes.body
Medierne kan ses på den måde som den olie, der får vores maskine til at fungere og kører optimalt. og det skyldes at medierne udfylder en række centrale rolle i demokratiet.

# data[].attributes.body
Ayn Rand, født Alisa Sinovjevna Rosenbaum var en russisk/amerikansk forfatter og filosof, bedst kendt for sin filosofi "objektivisme" og bøgerne Kun den stærke er fri og - og verden skælvede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ayn Rand

Алиса Зиновьевна Розенбаум , ,

(77 år) , , , , , ,

Kensico Cemetery

Frank O'Connor

Libertarianism in the United States

Motion Picture Alliance for the Preservation of American Ideals,American Writers Association

Essayist, science fiction-forfatter, , , , forfatter, , litteraturkritiker, filosof, romanforfatter

, ,

Russisk symbolisme, Edmond Rostand, , Albert Jay Nock, Rose Wilder Lane med flere

Prometheus Award - Hall of Fame

Information med symbolet hentes fra .

Ayn Rand (født 2. februar 1905 i Sankt Petersborg, død 6. marts 1982 i New York), født Alisa Sinovjevna Rosenbaum ( russisk: Алиса Зиновьевна Розенбаум ) var en russisk/ amerikansk forfatter og filosof, bedst kendt for sin filosofi " objektivisme" og bøgerne Kun den stærke er fri ( engelsk: The Fountainhead) og - og verden skælvede ( engelsk: Atlas Shrugged).

Hun blev født i St. Petersborg i Rusland som den ældste af tre døtre af en jødisk sekulær familie. Hendes forældre var Sinovij Sakharovitj Rosenbaum og Anna Borisovna Rosenbaum, og hendes to yngre søstre var Natasja (1907) og Eleanora "Nora" (1910). I tolvårsalderen var hun vidne til Kerenskij-revolutionen, som hun støttede, og den russiske revolution i 1917, hvor hun tog afstand fra bolsjevik-partiet. Hendes fars apotek blev konfiskeret af sovjetterne, og familien levede i ren nød og boede i en periode på Krim. Da de vendte tilbage til Petrograd, som hjembyen nu var omdøbt til, fik Ayn Rand i det mindste en gratis universitetsuddannelse i filosofi og historie. Da hun aflagde sin eksamen i 1924, var ytringsfriheden helt undergravet af kommunisterne, der havde overtaget af universitetet. Rand søgte tilflugt i film og skuespil fra Vesten, og i 1924 begyndte hun ved fakultetet for dramaturgi for at studere til filmmanuskriptforfatter. I 1925 emigrerede hun til USA, mens resten af familien, på nær Eleanora, døde under anden verdenskrig. Eleanora døde i 1999.

Fra en tidlig alder fattede Ayn Rand interesse for litteratur og film, og i barndommen læste hun mange af de klassiske romantiske forfattere, Walter Scott, Alexandre Dumas, Victor Hugo - senere kaldte hun Hugo som sin yndlingsforfatter. I sine studier var hun mest optaget af Edmond Rostand, Friedrich Schiller og Fjodor Dostojevskij, såvel som Nietzsche (Således talte Zarathustra) og især Aristoteles ( Organon (Logik)) som hun anså som verdenshistoriens mest afgørende filosof. I 1925 fik hun visum til USA for at besøge sin familie, og efter et kort ophold hos slægtninge i Chicago besluttede hun sig for aldrig at vende tilbage til Sovjet - hvis kommunistiske regime hun afskyede. I stedet tog hun til Los Angeles/ Hollywood for at forsøge sig som filmmanuskriptforfatter og ændrede i den forbindelse sit navn til "Ayn Rand". "Ayn" er en tilpasning af det finske navn "Aino" og "Rand" af hendes efternavn, Rosenbaum.

I Hollywood begyndte Rand at tage forefaldende arbejde. Det var her hun som statist i en indspilning af Cecil B. DeMilles King of Kings i 1927 opsøgte skuespilleren Frank O'Connor. De blev gift i 1929, og i 1931 blev Rand amerikansk statsborger.

Hendes første succes som forfatter kom i 1932 med salget af filmmanuskriptet til filmselskabet Universal Studios. I 1934 skrev hun stykket The Night of January 16th som hun havde stor succes med, og i 1936 udgav hun romanerne Vi der lever (originaltitel: We the Living, på dansk 1945) og i 1938 . Især pga. det anti-kommunistiske tema i Vi der lever ( selvbiografisk beskrivelse af det kommunistiske regimes brutalitet) og det politiske klima i 1930'erne, hvor amerikanske intellektuelle ofte var pro-kommunistiske og forblændet af Sovjet, var bøgerne svære at få udgivet og blev dårligt modtaget med megen negativ omtale til følge. Anthem kunne ikke engang udgives i USA, men måtte udgives af et engelsk forlag. Ayn Rand beskriver selv Vi der lever som sin mest selvbiografiske roman, men hverken Vi der lever eller Anthem - skrevet, før hun fandt sin egen stil - kan betegnes som repræsentative for hendes forfatterskab. Vi der lever blev uden Ayn Rands tilladelse filmatiseret i Italien som Noi vivi og Addio, Kira, men blev dog hurtigt censureret, efter det blev åbenbart for fascisterne, at de var lige så antifascistiske som de var antikommunistiske. Filmene blev genredigeret med Ayn Rands tilladelse og genudgivet i 1986.

I 1935 påbegyndte Ayn Rand manuskriptet til Kun den stærke er fri (originaltitel: The Fountainhead), som i modsætning til Vi der lever's politiske tema tog udgangspunkt i etiske dilemmaer; frihed, uafhængighed og personlig integritet. Bogens hovedperson, Howard Roark, er den første af Ayn Rands gennemgående arketype af den ideelle mand, der gennem personlig integritet og stræben formår at sætte sine ideer igennem. Kun den stærke er fri tog syv år at færdiggøre og var som hendes tidligere bøger ualmindelig svær at få udgivet. 12 forlag afviste Kun den stærke er fri, før den i 1943 blev antaget af Bobbs-Merrill. Men trods disse besværligheder og dårlig modtagelse af kritikere og intellektuelle begyndte salget langsomt at stige hovedsageligt gennem mund-til-mund-anbefalinger og endte med at blive en verdensomspændende bestseller, der gav Ayn Rand varig økonomisk uafhængighed. Kun den stærke er fri blev filmatiseret i 1949 med Gary Cooper og Patricia Neal i hovedrollerne, en film, Ayn Rand selv skrev manuskriptet til.

Vidner mod kommunistisk infiltration

Under McCarthy-perioden vidnede hun om, hvad hun så som kommunistisk infiltration i Hollywood.

Ayn Rands største og mest ambitiøse bog, Og verden skælvede ( Atlas Shrugged) påbegyndt 1946, blev allerede ved udgivelsen i 1957 på forlaget Random House en international bestseller. Og verden skælvede anses som hendes mest gennemførte og komplette udførelse i fiktion af filosofien objektivisme og i appendikset til Og verden skælvede findes denne korte opremsning af hendes filosofi:

"Min filosofi er i sin essens konceptet af mennesket som heroisk skabning med egen lykke som moralsk formål med livet, med produktiv skabelse som sin mest noble aktivitet og fornuft som det eneste absolutte."

Bogens tema er menneskets rolle i samfundet. Ayn Rand opstiller den kapitalistiske iværksætter og industrialist som et af samfundets mest ærværdige medlemmer og modsatte sig af alle kræfter den populære dæmonisering af samme. I Og verden skælvede forestiller hun sig således en verden, hvor statens stigende regulering, nationalisering og beskatning af erhvervslivet, får de amerikanske industrialister til at strejke og trække sig tilbage fra samfundet, hvorefter den amerikanske økonomi langsomt, men sikkert, begynder at kollapse, godt hjulpet af statens forsøg på at afhjælpe problemet gennem endnu flere restriktioner på en allerede restriktiv økonomi. På trods af bogens centrale politiske omdrejningspunkt, tager den også så forskellige emner op som sex, musik, medicin og menneskelig kunnen.

Om Medicare, USAs gratis sygeforsikring for pensionister, sagde Rand, at " der er ingen moralsk forskel på dette system og en bankrøver, der dræber vagterne for at skaffe sig en villa, en lystbåd og champagne... bortset fra, at der er flere ofre, der rammes, for at betale Medicare." Rand var også stærkt imod, at samfundet bekoster skolegang for udviklingshæmmede børn. Som hun udtrykte det: " Egoisme er en dyd!"

Og verden skælvede blev Ayn Rands sidste skønlitterære værk. Under arbejdet flyttede hun og hendes mand til New York, hvor Ayn Rand kom i forbindelse med personer, der var havde fattet interesse for hendes filosofiske tanker. Sammen skabte de objektivismebevægelsen til udbredelse af hendes filosofi. De var bl.a. Nathaniel Branden, hans kone Barbara, Leonard Peikoff og Alan Greenspan - senere USA's centralbankdirektør.

Rand var afhængig af amfetamin og kæderøg. I 1974 blev hun opereret for lungekræft. Hendes økonomi kunne ikke klare de voksende lægeregninger, og i 1976 overtalte socialarbejderen Evva Pryor hende til at bede om hjælp fra det Medicare, som hun havde talt så nedsættende om. Objektivismens egentlige hensigt var at retfærdiggøre rigdom, bortforklare fattigdom og fremstille Hobbes' "alles krig mod alle" som et samfundsideal.

I 1960'erne og 1970'erne skrev hun og holdt foredrag om sin filosofi. Hendes essays blev for størstedelen udgivet i tidsskriftet The Objectivist Newsletter (1962-1965), senere det større The Objectivist, (1966-1971), og til slut The Ayn Rand Letter (1971-1976)

Hendes mand døde i 1979. Ayn Rand døde den 6. marts 1982 i sin lejlighed i New York. Hun ligger begravet på Kensico-kirkegården i Valhalla i New York, ved siden af sin mand.

Ayn Rand-renæssance

Atlas Shrugged udkom første gang i 1957. I alt er der solgt henved 7 millioner eksemplarer.

For nogle år siden kunne man få Atlas Shrugged gratis tilsendt fra Saxo Bank. I 2008-13 blev der uddelt ca. 15.000 eksemplarer af bogen, som banken genudgav med forord af bankejerne Lars Seier Christensen og Kim Fournais.

Skønlitteratur

Faglitteratur

For the New Intellectual (1961)

The Romantic Manifesto (1969)

The New Left: The Anti-Industrial Revolution (1971)

Philosophy: Who Needs It (1982)

Introduction to Objectivist Epistemology second edition (udgivet posthumt, redigeret af Harry Binswanger; yderligere materiale af Leonard Peikoff) (1990)

The Ayn Rand Column: Written for the Los Angeles Times (udgivet posthumt, redigeret af Peter Schwartz) (1998)

Return of the Primitive: The Anti-Industrial Revolution (udgivet posthumt, udvidet udgave af The New Left; redigeret og med yderligere essays af Peter Schwartz) (1999)

The Art of Nonfiction (udgivet posthumt, redigeret af Robert Mayhew) (2001)

The Objectivism Research CD-ROM (udgivet posthumt, samling af de fleste af Rands værker på CD-ROM) (2001)

Ayn Rand Answers (udgivet posthumt 2005)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ayn Rand - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ayn Rand Алиса Зиновьевна Розенбаум , , (77 år) , , , , , , Kensico Cemetery Frank O'Connor Libertarianism in the United States Motion Picture Alliance for the Preservation of American Ideals,American Writers Association Essayist, science fiction-forfatter, , , , forfatter, , litteraturkritiker, filosof, romanforfatter , , Russisk symbolisme, Edmond Rostand, , Albert Jay Nock, Rose Wilder Lane med flere Prometheus Award - Hall of Fame Information med symbolet hentes fra .

# data[].attributes.body
En betegnelse for princippet om den lovgivende magt, den udøvende magt og den dømmende magt. Magtdelingen skal forhindre magtmisbrug.

Det er bestemt i grundlovens § 3, at magten skal deles i tre:

den lovgivende magt (Folketinget og regeringen i forening)

den udøvende magt (regeringen)

den dømmende magt (domstolene).

# data[].attributes.body
Den 5. juni 1849 underskrev Frederik 7. Danmarks første grundlov. Grundloven afløste Kongeloven af 1665 og markerede overgangen fra enevælde til konstitutionelt monarki og en mere demokratisk styreform.

Hvem underskrev grundloven?

I 1848 blev enevælden afskaffet og udskiftet med det, der kaldes et konstitutionelt monarki. Det blev stadfæstet, da kong Frederik den 7. underskrev grundloven den 5. juni 1849.
De 6 store punkter i grundloven
Rettigheder.
Den Personlige frihed
Boligens ukrænkelighed
Ejendomsrettens ukrænkelighed
Forsamlingsfrihed
Foreningsfrihed og Religionsfrihed.

Den beskytter borgeren imod regeringen og loven.

# data[].attributes.body
Korelativ og parallel leg.
Kerneting som er vigtige for os alle sammen.
Det gode liv er baseret på de stolper.
C- Forbundethed.
H- Håb og fremtidsdrømme
I- (Positiv) identitet
M- Meningsfuldhed
E- Empowerment (Handlekraft) tænke noget og gøre noget for sig selv.

# data[].attributes.body
En af de dage, hvor jeg fik svar på pædagogikken gyldne regler.. En af de dage, som jeg vil huske længe.. Et stk foredrag af en legende i mine øjne… Jeg var rørt og motiveret til at hjælpe igen..

# data[].attributes.headline
Zootur med klassen.. Samfundsfag opgave.. kænguru historien og Australien 

# data[].attributes.subject
Zootur med klassen.. Samfundsfag opgave.. kænguru historien og Australien 

# data[].attributes.body
Novelle, Romaner
Novelle genretræk

En handling/begivenhed.

Lille persongalleri eksempelvis 1-5 personer.

Strækker sig ikke over længere tid eksempelvis flere dage.

Intet dybdegående kendskab til de enkelte personer.

En konflikt.

Et dilemma.

Ofte en brat, overraskende eller åben afslutning.

En roman har et eller flere temaer, som den berører. Fx Kærlighed, ungdom, stoffer, ulykke, sygdom, ensomhed osv. I en roman er det vigtigt at beskrive personer og miljøer ofte omhyggelig. Læseren skal helst få indre billeder af de ting, der sker og de steder og personer vi møder.

Et begrænset antal sider.

# data[].attributes.body
lidt kloge ord...

# data[].attributes.headline
Engelsk filosof og bevidsthedsteoretiker Gregory Bateson,

# data[].attributes.subject
Engelsk filosof og bevidsthedsteoretiker Gregory Bateson,

# data[].attributes.body
"Når jeg har sagt, hvad jeg tænker, så kan jeg tænke over, hvad jeg har sagt"

Gregory Bateson var en engelsk videnskabsmand, der arbejdede indenfor bl.a. antropologi, lingvistik, antropologi, samfundsvidenskab, semiotik og kybernetik. I 1940'erne arbejdede han bl.a. med at udbrede systemteori og kybernetikken indenfor adfærdsteori.

# data[].attributes.body
Den kognitive diamant

I den traditionelle udgave af kognitiv adfærdsterapi er fokus på forholdet mellem tanker, følelser, kropslige symptomer og adfærd. Det skyldes, at de i høj grad påvirker hinanden indbyrdes - og det kaldes for den kognitive diamant.

# data[].attributes.body
Mindfulness er at være i nuet – uanset om man kan lide det eller ej. Når man opdager, at man ikke er i nuet, kan man bevidst flytte opmærksomheden tilbage til nuet via sanserne. Du kan lytte, smage, se, mærke eller dufte det øjeblik, der er netop nu.  Henviser til Jon kabat Zinn professor i medicin og ophavsmanden til mindfulness begrebet 🙏

# data[].attributes.body
Integration, Assimilation og Segration.
side 278. dagens teori 286-294 midt.

Assimilation betegner inden for samfundsvidenskaben som oftest, at en befolkningsgruppe kulturelt tilpasser sig en anden og derved indlemmes i denne ved at opgive eller ændre eksempelvis religiøse eller politiske overbevisninger. Blandt forskellige samfundsvidenskabelige discipliner er der en ophedet debat om definition, anvendelighed og relevans af disse begreber.

Hvad betyder ordet segregation?

Segregation er opdeling i adskilte grupper efter fx etniske eller sociale karakteristika; i amerikansk historie den offentligt sanktionerede raceadskillelse, der blev praktiseret i skoler, restauranter, busser og på andre offentlige steder i Sydstaterne fra slutningen af 1800-tallet helt frem til vedtagelsen af Civil .

Hvad menes der med integration?

Når man integrerer noget, betyder det ofte at man sammensætter enheder til at arbejde sammen. I andre tilfælde kan det betyde at man integrerer én enkel del ind i en allerede eksisterende enhed.

# data[].attributes.body
Hvad gik Louis Pio ind for?

Louis Pio fik interesse for socialismen gennem historiske studier. Han blev meget optaget af Pariserkommunen, hvor han fandt genklang for sine tanker, og han udgav allerede i 1871 to pjecer med titlen "Socialistiske Blade".
Hvem startede arbejderbevægelsen i Danmark?

I Danmark havde Louis Pio i 1871 taget initiativ til Den Internationale Arbejderforening for Danmark, foreløberen for Socialdemokratiet. Et gennembrud for den danske fagbevægelse opnåedes med Septemberforliget i 1899 efter 100 dages storkonflikt.

# data[].attributes.body
Politik, Økonomi og sociologi.

# data[].attributes.body
De dage med Stine.. musik og leg

# data[].attributes.body
Opgave lavet sammen Rikke og Annette.

# data[].attributes.body
samfundsfag Ideologier..

Molin-modellen er en model, udarbejdet af den svenske politolog Björn Molin Den er udarbejdet med henblik på at forklare politiske partiers adfærd. Modellen beskriver politik i tre perspektiver: Det taktiske perspektiv Interesseperspektivet Problemløsningsperspektivet.

# data[].attributes.body
Hvad er fysisk funktionsnedsættelse?

Hvad er fysiske funktionsnedsættelser? En fysisk funktionsnedsættelse forstår vi her som en begrænsning af den kropslige udfoldelse i forhold til at få hverdagslivet til at fungere på lige vilkår med andre mennesker.
Hvad er en psykisk funktionsnedsættelse?

Psykiske funktionsnedsættelser dækker over for eksempel angst, depression, autisme, ADHD, OCD, skizofreni og bipolar lidelse. Første skridt til at få SPS er, at kontakte den SPS-ansvarlige på uddannelsessted, når du er blevet optaget.

Handicapkonventionen i 2006 vedtog FN og rettigheder for personer med handicap.
Side 296 i pædagogik.

Sociolog Alex Honneth..
Sociologen Axel Honneth har i sin teori om arkendelse tre.
Honneths anerkendelsesteori opererer med tre anerkendelsessfærer: privatsfæren, den retslige sfære og den solidariske sfære. I forlængelse af hver anerkendelsessfære følger tre former for individets forhold til sig selv: selvtillid, selvværd og selvagtelse.

http://www.livsverden.dk/eksponenter/lorentzen  Per Lorentzen.

Aaron Antonovsky var en israelsk-amerikansk professor i medicinsk sociologi og er kendt for den salutogenetiske idé og teorien om en Oplevelse Af Sammenhæng.

Antonovsky skriver, at alle bliver udsat for stressfaktorer, dvs. alle de store og små situationer, som man ikke lige har et svar eller en løsning på men er nødt til at håndtere. Det kan være sygdom, konflikter, kriser og spændinger og at dette er en normal del af livet.

# data[].attributes.body
Stop med at opfinde problemer, som ikke er der!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dialogisk læsning

(Tilbage)

Hovedstrategierne i dialogisk læsning:  (= dialogic reading / interactive reading /  shared book reading)

Stil spørgsmål og giv sproglige udfordringer, der åbner for dialog og sætningskonstruktioner (tilpasset alder og udvikling)

Giv mest mulig feedback, forklar, støt og informér (undgå at korrigere direkte)

Gør oplæsningen levende, nærværende og glædesfyldt

Før og under læsningen:

Tal med børnene om bogens titel, forside, bagside + forfatter og illustrator. Spørg f.eks. ”hvad tror I, bogen handler om?”

Giv forforståelse for nye, centrale eller svære ord

Snak om udvalgte fokusord og -emner. Stil åbnende hv-spørgsmål og gør børnene til medfortællere.

Skab dialog om tekst og billeder, lyt og vær åben for spørgsmål. Hold pauser, støt, uddyb,  peg, præcisér

Læs tydeligt og levende, med humor, sjove lyde og stemmeskift. Peg på ord og bogstaver undervejs

Ved genlæsninger: spørg hvad børnene kan huske, bed dem genfortælle, udvid /uddyb spørgsmålene til teksten

Efter læsningen:

Snak om bogens ord, emner, følelser & handling

(Fire grundspørgsmål, som kan benyttes (Chambers):  1. Var der noget du godt kunne lide i bogen? 2. Var der noget du ikke kunne lide ved bogen? 3. Var der noget der undrede dig? 4. Var der noget, du kom til at tænke på som minder om andre bøger og film?  Eller noget du kender fra dit eget liv?)

Læs bogen mindst 3-5 gange inden for en kortere periode

Brug gerne de nye ord og begreber fra bogen i forskellige sammenhænge

Udfordringerne udvikler sprog og tankegang

Barnet udvikler igennem den dialogiske læsning gradvist sit sprog fra et:

situationsafhængigt ”her-og-nu-sprog” til et situationsuafhængigt  ”der-og-da-sprog”.

Den dialogiske læsning supplerer den traditionelle oplæsning med:

Intellektuelle udfordringer

Stimulation af barnets abstrakte tænkning

At øge ordforrådet og gøre det passive ordforråd aktivt, idet barnet træner bl.a. sætningskonstruktioner og udtale

Træning af barnets kompetencer i kommunikation og fortælling

Støtte til børn med særlige sproglige behov

En større fællesskabsoplevelse og øget læseglæde

Læs gerne klassikere,  men husk de nye bøger.  Nyere børnelitteratur indeholder et moderne sprog samt temaer og problematikker, der er aktuelle, genkendelige og motiverende for børnene.

Børns erindring er betinget af de voksnes engagement og verbalisering.

Læring forbundet med følelser og sanseindtryk er det vi husker bedst:

F.eks.

at blive set, hørt og anerkendt,

at deltage aktivt,

at dele følelser og glæde,

at indgå i trygge sociale sammenhænge

at opleve den voksnes nærvær

Spørg til følelser og oplevelser, for at motivere børnene til samtale!

(I et amerikansk forsøg med grupper af mødre, der talte med deres små børn om en historie, stillede den ene gruppe meget faktuelle spørgsmål, mens den anden stillede spørgsmål til børnenes følelser og oplevelser.  Den sidstnævnte form skabte langt mere samtale og var den mest motiverende for børnene.

Kilde: Daniel Stern, Professor i udviklingspsykologi)

I højtlæsningen styrer vi børnenes opmærksomhed mod sproget og skriften. De..

Øver indre billeddannelse og fantasi

Hører det gode, varierede sprog

Oplever en samhørighed / nærhed

Får situationsuafhængigt sprog

Får fokus på skriftsprog via pegning osv.

Får kombineret sproget med skriften..

Jo tidligere fokus på skriftsproget, jo tidligere vil barnet selv gå i gang med læsning og skrivning:

(sprog og skrift præsenteres fra starten som en ”samlet pakke”)

Ideer til at henlede opmærksomheden på skriftsproget kan være:

Peg på ord og bogstaver i oplæsningen

Læs alfabetbøger

Lad barnet ”legelæse” for jer.

Skriv breve, indkøbssedler m.m. sammen

Brug spil med billed- og rimkort m. tekst

Tegn og farvelæg bogstaver og ord

Indret omgivelserne så de appellerer til læsning

+   Sæt bevægelse på skriftsproget:

Hop / tramp navne og ord på bogstaver

Smæk ord og bogstaver med avis/ fluesmækker

Lav kropsbogstaver

Stav til navne og ord med legtøjsbogstaver på gulvet

Tegn og farvelæg bogstaver og ord på et stort gulvmaleri

Læselyst og motivation:

•Via egen entusiasme videregive lysten til læsning

•Leve sig ind i bogens figurer, stemmer, handling, følelser

•Gøre læsningen til en rar, tryg og social oplevelse

•Skabe behagelige og rolige læseomgivelser

•Ikke presse på, men følge glæden og nysgerrigheden

•Lade bogen præsentere følelser og bearbejde konflikter

Husk en bred variation af bøger:

•Variationen giver et bredt indblik i hvordan verden ser ud + børnene gennemlever mange forskellige følelser og lærer at tackle forskellige situationer, gennem figurerne i bogen

•Bøgerne har en opdragende effekt, da de ofte er bygget om om gode gamle dyder som god opførsel, venskab, ærlighed, hjælpsomhed.

•Gode fortællinger giver næring til legen, hvor sprog og fantasi videreudvikles og følelserne bearbejdes. Børnene skræmmes og beroliges og bearbejder det sammen.

Se mere om dialogisk læsning på bl.a. www.sprogpakken.dk

(Tilbage)

Tlf.:60681215  lotte.salling@mail.dk

CVR 30438744

# data[].attributes.body
Hvem er Dunn og Dunn?

Rita Dunn og Kenn Dunn begyndte deres arbejde med læringsstile i 60'erne med afsæt i observationer fra deres lærergerning. Omgivelsernes (miljøets) betydning for koncentration og fokus var det de først tog op, og efterhånden udviklede de deres model til at omfatte de 20 faktorer og 28 variable, vi kender i dag

Hvorfor læringsstile?

Både børn og voksne har en læringsstil, og jo mere, der tages hensyn til den, jo bedre er læringsbetingelserne. Teorien giver helt konkrete bud på, hvordan vi i praksis kan tilgodese de forskellige børn og deres måder at lære på. Det er ikke sådan, at man kun skal lære på den måde, man lærer bedst på –

Hvad er min læringsstil?

De fire positioner på læringscirklen, fire måder at lære på, svarer til Honey og Mumfords begreb 'læringsstile'. De navngiver dem aktivist (opleve), reflektor (tænke over), teoretiker (skaffe viden) og pragmatiker (prøve af). Honey og Mumford siger, at de fleste foretrækker en eller to stile.
Hvad er kinæstetisk læring?

Den fjerde læringsstil kaldes kinæstetisk. De børn, hvis foretrukne læringsstil er kinæstetisk, har brug for at bruge hele kroppen, når de skal lære noget nyt. De lærer bedst, når der er fuld gang i den, og de kan få pulsen op

# data[].attributes.body
Hvad er reminiscens?

Reminiscens er en metode, der ved at stimulere sanserne forsøger at fremkalde minder og erindringer for derigennem at styrke identiteten og livskvaliteten hos mennesker med demens.

Hvordan kan man arbejde med reminiscens?

Reminiscensaktiviteter kan foregå på mange forskellige måder og kan bruges i alle faser af en demenssygdom. Fælles for reminiscensindsatser er, at genstande, omgivelser, aktiviteter mv. bruges til at stimulere erindring og vække minder og giver mulighed for at styrke funktionsniveau og trivsel hos personer med demens.

# data[].attributes.body
Howard Gardner (født 1943 i Scranton, Pennsylvania, USA) er en kognitiv psykolog ansat ved Harvard-universitetet. Han er bedst kendt for sin teori om forskellige typer af intelligens. I 1981 blev han tildelt et MacArthur Foundation-legat.
Kan du ifølge Howard Gardner udvikle din intelligens?

Intelligens er en færdighed, du kan udvikle

For det andet og lige så vigtigt, definerer Gardner intelligens som en evne. Det var ikke længe siden, at folk så intelligens som medfødt og uforanderligt. Du var enten født intelligent eller ej, og din uddannelse kunne ikke gøre noget for at ændre det.

Hvilke former for intelligens?

De 9 intelligenser

Musikalsk/kreativ intelligens (Tidligere klassifikation: Musisk – Kreativt opfattende)

Sproglig/verbal intelligens.

Kropslig/kinæstetisk intelligens.

Logisk/matematisk intelligens.

Visuel/rumlig intelligens/spatial intelligens.

Interpersonel intelligens/social intelligens.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til fagfolk og journalister

Projekt SEXUS er en befolkningsbaseret forløbsundersøgelse, som har til formål af afdække den danske befolknings seksuelle viden, holdninger, lyster, oplevelser og adfærd samt belyse mulige sammenhænge mellem livsstil, sundhed og seksualitet.

# data[].attributes.body
Via studietube..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Save your progress

Sign up now in order to save this map to your account.

Sign Up

# data[].attributes.attachment_link.title
Mind Map Free - Free Mind Mapping Software | MindMeister

# data[].attributes.body
Hvad er sundhedsfremme og Sygdomsforebyggelse..

# data[].attributes.attachment_link.title
sundhedsfremme og forebyggelse - Google Search

# data[].attributes.attachment_link.description
Jun 26, 2020 — Publikationen giver konkrete anbefalinger til, hvordan kommuner kan arbejde med sundhedsfremme og forebyggelse til ældre borgere.

# data[].attributes.body
Mening-- Mestring-- Sundhed
De 3 cirkler- Meningsfuld, håndterbarhed og begribelig.
https://sundhedkropogbevaegelse.ibog.gyldendal.dk/?id=175

# data[].attributes.body
Fysisk sundhed
Mentalt sundhed
Socialt sundhed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Helse" omdirigeres hertil. For andre betydninger af Helse, se Helse (flertydig).

Et gammelt sundhedsråd lyder, at "et æble om dagen holder doktoren for døren".

Sundhed er et bredt begreb, som dækker over tilstande og aktiviteter vedrørende menneskets velvære – såvel fysisk som mental velvære. Feltet spænder fra etablerede lægevidenskabelige discipliner til alternative behandlingsmetoder.

Begrebet kan også deles op i fysisk og psykisk sundhed.

WHO definerede begrebet i 1970'erne og i forbindelse med programmet ”Sundhed for Alle år 2000”: ”Sundhed er ikke blot frihed for sygdom, men størst mulig fysisk, psykisk og socialt velbefindende”. Man har indvendt imod den definition, at den lige så godt kunne være en forklaring af, hvad lykke er. Derfor er sundhed det nødvendige sammenligningsgrundlag for at forstå, hvad sygdom er. Kun på den baggrund er det muligt at skelne mellem ubehagelige sider af et sundt liv og egentlig sygdom.

En økologisk måde at beskrive sundhed på kunne være følgende: Sundhed er på den ene side evnen til at fastholde krop og sind i homøostatisk balance over for omgivelserne, men på den anden side også evnen til at kunne skifte tilstand og etablere balance på et nyt grundlag.

Begrebet helse anvendes som synonym for sundhed, men har til tider mere "alternative" konnotationer.

Sundhed og kost er to nært forbundne begreber, da kosten er en afgørende faktor for sundhed. I Danmark har Fødevarestyrelsen fastsat 10 officielle kostråd, som sikrer, at kroppen får dækket behovet for vitaminer, mineraler og andre vigtige næringsstoffer, samt holde en sund vægt. Hovedparten af den danske befolkning kan med fordel leve efter kostrådene, hvis de vil spise sundt.

Motion er en anden vigtigt faktor for sundhed, og Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man hver dag rører sig i mindst 30 minutter. Dette behøver dog ikke kun at være decideret motion, ud af de 30 minutter tæller 10 minutters fysisk aktivitet, såsom rengøring og gang på trapper i stedet for elevatoren, også med.

Litteratur[redigér | rediger kildetekst]

Jensen, Anita (red.) (2017). Kultur og sundhed: en antologi. Turbine forlaget

Larsen, Lars Thorup (2019): Sundhed. Aarhus Universitetsforlag

Se også[redigér | rediger kildetekst]

Naturmedicin

Lægemiddel

Ortoreksi

Eksterne Links[redigér | rediger kildetekst]

Slip angsten: Sundhed og angst.

World sundhed. Kort Arkiveret 6. august 2010 hos Wayback Machine

Fødevarestyrelsen Arkiveret 24. september 2015 hos Wayback Machine

Sundhedsstyrelsen

Autoritetsdata

LCCN: sh85059518

GND: 4020754-7

BNF: cb11945860z (data)

NKC: ph127590

DSD: sundhed

# data[].attributes.attachment_link.title
Sundhed - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
“Helse” omdirigeres hertil. For andre betydninger af Helse, se Helse (flertydig).

# data[].attributes.body
Billede analyse

# data[].attributes.body
Der findes statisk og dynamisk billeder. Billeder der bevæger sig og billedet. Der findes lukket og åbent komposition.
Komposition og balance.
Perspektiv--> Fugle, stort og truende, høj horisontlinje.
frø, lav horisontlinje. og normal perspektiv.
beskæring--> ultranær, nær, halvnær, total, panorama.
Primær farver, sekndær Tertiær.

# data[].attributes.body
Fælleskab side 266 i bogen kapitel 9
Alle har ret og skal have mulighed for at blive en del af noget.
Plads til alle.. Rasmus Alenkær PhD.
Kvalitativ inklusion” definerer den praksis, hvor man indledningsvist ser bort fra fysisk placering, men i stedet overvejer hvilke fysiske, sociale og opgaveløsningsmæssige behov, en given person (eksempelvis et barn) har.
Hvad er et Inklusionsbarn?

God inklusion bygger på tryghed, trivsel og tillid, og det er skolens og forældrenes ansvar i fællesskab at opbygge tryghed, tillid og trivsel for alle børn. Kommunernes opgave er at stille de nødvendige rammer til rådighed.
Ansvarlig inklusion er det bedste, etikken er vigtigst.
Inklusion er en dynamisk og vedvarende proces, der har til formål at udvikle mulighederne for ethvert menneskes tilstedeværelse i, og udbytte af, samfundets almene arenaer.
1. Alsidig-adminstrativ  2. Kvalitativ-kvatitativ, målbart, mange. 3. Ansvarlig-almen.

Inkluderende praksisformer-->
-En anerkendende praksis
-En ressource fokuseret praksis
-En relations kompetens praksis

# data[].attributes.body
Objektiv
Intern/eksten
Dramaturgi Dialogisk læsning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis danskerne stemmer ja til en afvikling af forsvarsforbeholdet, er det et kynisk vælgerkup iværksat af regeringen. Hvis vi skulle have stemt om forbeholdet den 1. februar, var det blevet et tordnende nej, fordi vi er godt klar over, at vort NATO-forsvar er nødlidende og ikke skal udvandes yderligere gennem Danmarks deltagelse i en EU-militarisering. Men Ruslands invasion af Ukraine har hensat store dele af befolkningen i angst og utryghed. Og i den tilstand mister man overblik og fornuft og bliver villig til hvad som helst, der kan ligne mere tryghed og sikkerhed. Debatterne op til folkeafstemningen har været præget af ja-partiernes udnyttelse af de vælgere, der er ramt af Putin-panikken. Regeringen har forsøgt at sælge budskabet om, at et ja til det militære samarbejde betyder en støtte til Ukraine. Et nej vil derimod få Putin til frydefuldt at gnide sig i hænderne, selv om den russiske præsident nok ikke har nogen anelse om, at der på onsdag er en folkeafstemning i et land, der rummer omkring 1 procent af EU's befolkning. Endvidere har ja-partierne slået på, at en afvikling af forbeholdet vil være udtryk for, at Danmark ønsker at give sit bidrag til sammenhold og solidaritet i Europa.

Her er imidlertid 4 grunde til at vi bør bevare ro og omtanke og stemme nej til afviklingen af forsvarsforbeholdet:

1. EU's demokratiske struktur er alt for mangelfuld og skrøbelig til, at vi kan overlade bare en lille del af vores sikkerhed og tryghed til Unionen. EU er et skindemokrati, et departementchefstyre iklædt demokratiske kulisser, som ligner et demokrati, men ikke er det. EU-parlamentet har ikke ret til at fremsætte lovforslag. Parlamentets autoritet kommer ikke fra folket, men fra de lunser EU-kommissionen kaster ned til det. Kun EU's regering, som er Kommissionen, har ret til at fremsætte lovforslag. Kommissionens medlemmer er ikke folkevalgte, men udpeget af de 27 medlemsstater. De 27 statsministre, der udgør Ministerrådet er valgt nationalt og skal genvælges i deres hjemlande og ikke ved et EU-valg. Ministerrådet interesserer sig derfor ikke meget for EU og tilstræber ikke resultater, men konsensus for enhver pris. Og konsensus er også, at vi er enige om, at vi ikke kan blive enige.

2. EU kan ikke magte at styre større tværnationale projekter. I 1997 fik Kommissionen efter eget ønske ansvaret for at bevogte og sikre EU's ydre grænser. I de efterfølgende år fremlagde Kommissionen aldrig en plan for, hvordan de ville løse opgaven. Hverken Parlamentet eller Ministerrådet fulgte sagen op, og pressen stillede ikke et eneste kritisk spørgsmål om, hvordan det mon gik med at sikre EU's ydre grænser? Da 2 millioner illegale migranter væltede ind i EU i 2015, måtte vi konstatere, at Kommissionen i 18 år intet havde gjort for at løse sin opgave. Ledelsesmæssigt, politisk og organisatorisk en total katastrofe, som jo er fortsat til i dag. EU's ydre grænser er som før porøse, og migranter strømmer og siver dagligt ind i Unionen.

3. Vi skal ikke deltage i EU's militære eventyr, før vi har fejet for egen dør. Vores generaler skriver i deres interne dokumenter, at det danske forsvar ikke bare skal styrkes, men 'genopbygges'. Det er et stærkt udtryk, men bruger om en bygning, der ligger i ruiner. Og det gør det danske forsvar slagtet gennem årtier af de partier, der nu vil have os ind i militariseringen af EU. Vores bidrag skal efter planen finansieres af forsvarsbudgettet. Her mangler der alt: støvler, uniformer, ammunition og moderne personelvåben. Flyvevåbnet skal have flere kampfly, overvågningsfly, transportfly, missilsystemer og kampsoldater til forsvar af flyvestationerne. Flåden mangler ubåde, missilbevæbnede korvetter og fregatter, og hæren skal udstyres med nye kampvogne, infanterikampkøretøjer, selvkørende haubitser, artilleri og missilvåben. Der er behov for at uddanne en krigsstyrke på 60 000 mand, der kan mobiliseres i en skarp situation ud over den planlagte kampbrigade på 5000 mand.

4. Danmark er med i EI2 (European Intervention Initiative), som er en militær sammenslutning af 13 europæiske demokratier, der ønsker at kunne opstille væbnede styrker, som internationalt kan løse konfliktdæmpende og fredsbevarende opgaver enten selvstændigt eller i samarbejde med FN, NATO eller EU. Hvis vi ønsker at bidrage militært til at løse konflikter i Bosnien eller i Libyen, er der rig mulighed for at deltage i løjerne med de andre 12 lande, der er medlemmer af EI2- alliancen heriblandt England, Norge, Sverige, Finland, Tyskland og Frankrig.

Hvis vi ønsker at bekæmpe piraterne ved Afrikas Horn, kan vi i dag indgå i et frivilligt sømilitært samarbejde med andre store søfartsnationer som Grækenland, Norge, UK og USA, der tilsammen kan stille den nødvendige kampkraft på benene. Det behøver vi ikke EU til.

Danmark har således alle muligheder for at forsvare og opretholde sin nationale tryghed og sikkerhed inden for sine eksisterende alliancer og militære konstellationer. Hvis Bornholm bliver besat af russerne i morgen, hvem kommer os så til undsætning? Er det FN? Er det EU? Nej, det er NATO. Lad os nu være fornuftige og lægge alle vores æg i NATO- kurven. Det gør vi ved at stemme NEJ på onsdag.

# data[].attributes.attachment_link.title
SÅ ER DET SIDSTE UDKALD FOR DEN SUNDE FORNUFT

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis danskerne stemmer ja til en afvikling af forsvarsforbeholdet, er det et kynisk vælgerkup iværksat af regeringen. Hvis vi skulle have stemt om forbeholdet den 1. februar, var det blevet et tordnende nej, fordi vi er godt klar over, at vort NATO-forsvar er nødlidende og ikke skal udvandes yderligere gennem Danmarks deltagelse i en EU-militarisering.

# data[].attributes.body
Lyskurve filosofien (følelser mv)

# data[].attributes.headline
Motorik trappen..udvikling rækkefølge for de små børn

# data[].attributes.subject
Motorik trappen..udvikling rækkefølge for de små børn

# data[].attributes.body
Benedicte Madsen er lektor ved Århus Universitet og har videreudviklet A.L. Schibbyes pædagogiske trekant til det hun kalder kommunikationstrekanten. Den består af en afsender og en modtager, som kommunikerer om et emne.

# data[].attributes.headline
Senhjerne skadet af Marslows behovspyramide Portfolie.

# data[].attributes.subject
Senhjerne skadet af Marslows behovspyramide Portfolie.

# data[].attributes.body
Sigmund Freud er født 6. maj 1856 i Freiberg i Tjekkiet. Freud døde 23. september 1939 i London. Freud var en østrigsk læge af jødisk familie, der blev kendt som skaber af psykoanalysen og religionskritiker. Han anses for at være en af 1900-tallets mest indflydelsesrige tænkere

# data[].attributes.body
Maslows behovspyramide er en model, der dækker fem forskellige behov, som mennesket altid har stræbt – og altid vil stræbe – efter at opfylde i livet. Det strækker sig fra de grundlæggende fysiske behov, der handler om ren overlevelse, til de mere selvrealiserende behov, hvor der bliver overskud til udvikling.

https://www.cfl.dk/artikler/maslows-behovspyramide
https://www.youtube.com/watch?v=O-4ithG_07Q

# data[].attributes.body
Motivation er et begreb, som beskriver den drivkraft, der får mennesker til at handle, som de gør. Motivation er en proces, hvor en målrettet aktivitet initieres og fastholdes.
Motivation fordrer aktiv handling – enten fysisk eller mentalt.
Hvad er den indre motivation?

Man skelner ofte mellem indre og ydre motivation. Indre motivation er den form for motiveret adfærd, som er drevet af lyst, nysgerrighed eller interesse. Flow er også en form for indre motivation. Disse former er alle kendetegnet ved, at de ikke er drevet af udefrakommende konsekvenser (belønning eller straf).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
HVAD ER MOTIVATION?

Motivation er et begreb, som beskriver den drivkraft, der får mennesker til at handle, som de gør. Motivation er en proces, hvor en målrettet aktivitet initieres og fastholdes.Motivation involverer mål. Personen er bevidst om, at vedkommende vil opnå (eller undgå) noget bestemt, og mål er det noget, ens handling er rettet mod.

Motivation fordrer aktiv handling – enten fysisk eller mentalt.Motiveret aktivitet vedrører både initiering og fastholdelse. Det kan være svært at beslutte sig for et mål og tage det første skridt – ikke mindst for langvarige mål som f.eks. valg af skolegang efter 9. klasse. Men motivation handler også om at kunne fastholde engagementet med henblik på at opfylde målet (Schunk et al., 2008).

MOTIVATION SOM ET PERSONLIGHEDSTRÆK

Der er beskrevet en lang række forskellige motivationsteorier. Nogle teorier betragter motivation som et relativt stabilt personlighedstræk, mens andre ser motivation som en situationsbestemt tilstand, der påvirkes af værdier, erfaringer, selvvurdering og forventninger.

I det følgende omtales kun teorier, som er centrale i pædagogisk sammenhæng. Generelle teorier, der ikke kan forklare specifikke handlinger i konkrete undervisningssituationer, er med andre ord valgt fra.

DREVET AF LYST OG INTERESSE

Behovsteorier tager udgangspunkt i, at mennesker er motiveret for tilfredsstille deres behov (eller reducere det ubehag, som skabes af ikke-tilfredsstillede behov).

Man skelner ofte mellem indre og ydre motivation. Indre motivation er den form for motiveret adfærd, som er drevet af lyst, nysgerrighed eller interesse. Flow er også en form for indre motivation. Disse former er alle kendetegnet ved, at de ikke er drevet af udefrakommende konsekvenser (belønning eller straf). Indre motiveret adfærd er så nydelsesfuld, at den bærer lønnen i sig selv. Der ikke er behov for belønning eller opmuntring.

Ud over at være drevet af lyst og interesse, er der tre grundlæggende psykologiske behov, som forklarer indre motivation. Teorien om selv-bestemmelse (Self-Determination Theory) bygger på den forudsætning, at mennesket er udstyret med følgende behov:

1. Behov for kompetence

2. Behov for selvbestemmelse

3. Behov for tilhørsforhold

En indre motiveret adfærd er således kun til stede, hvis aktiviteten både tilfredsstiller lyst og de tre behov. Elevers indre motivation kan derfor stimuleres ved at give dem følelsen af kompetence (udfordre dem på det rigtige niveau), give dem en vis form for selvbestemmelse (modsat lærerstyring) og sørge for, at de føler et tilhørsforhold til klassen eller gruppen (Ryan & Deci, 2000; Deci & Ryan, 1985).

Høje forventninger om at lykkes har en positiv indflydelse på individets læring og præstation.

ELEVENS FORVENTNINGER OM AT LYKKES

Disse teorier drejer sig om, hvilken betydning forventninger og værdier har for motivationen. Flere teorier beskæftiger sig med forventninger om at lykkes – om at mestre en given udfordring.

FORVENTNINGER OM MESTRING

Ifølge Bandura (1986) har forventninger om mestring betydning for adfærd og motivation og er dermed bestemmende for både valg af aktiviteter og for indsats og udholdenhed, når opgaverne er vanskelige. Denne forventning betegnes “selv-tilstrækkelighed” (“self-efficacy”).Vi har en tendens til at undgå situationer og aktiviteter, der stiller krav, som vi ikke mener, at vi kan indfri. Hvis eleven ikke nærer større forhåbninger om at lykkes, vil vedkommende hurtigt begrænse indsatsen eller give op, når der dukker forhindringer op.

ELEVEN UDVISER MERE MOD, NÅR ELEVEN TROR PÅ SIG SELV

Når eleven derimod har forventninger om mestring, har de større mod på at tage udfordringer op, og har større udholdenhed, når de støder på problemer. Høje forventninger om at lykkes har en positiv indflydelse på individets læring og præstation (Schunk et al., 2008).

AT VÆRDSÆTTE SIG SELV

En anden teori påpeger behovet for at værdsætte sig selv (“The Self-Worth Theory of Achievement”). Gode præstationer og personlig succes har afgørende betydning for selvværd og anerkendelse. En elev, der har lave forventninger om succes, vil først og fremmest være optaget af at minimere konsekvenserne af nederlaget. En måde at løse problemet på er at yde en mindre indsats (Covington, 1984).

AT HANDLE MOTIVERET

Målorientering betyder, at man handler motiveret for at opnå et mål. Målorientering er dermed en ydre motivation. Aktiviteten udføres ikke for dens egen skyld, men fordi den leder mod et mål, fx ros, anerkendelse eller gode karakterer.Man skelner mellem to forskellige former for målorientering. Ved den ene form er eleven primært rettet mod at mestre en given opgave eller udfordring (“opgaveorientering” eller “mastery goal orientation”). Her er det helt centralt for eleven at føle sig kompetent i forhold til opgaven.

Ved den anden form for målorientering er elevens mål at blive opfattet som dygtig (eller undgå at blive opfattet som dum). Denne målorientering betegnes “performance goal orientation”). Her er det vigtigere for eleven, hvordan vedkommende bliver opfattet af andre, end hvordan vedkommende faktisk klarer en udfordring (Schunk et al., 2008).

REFERENCER

Bandura, A. (1986): Social foundations of thought and action. Englewood Cliffs NJ: Prentice-Hall.

Covington, M.V. (1984): The Self-Worth Theory of Achievement Motivation: Findings and Implications. The Elementary School Journal 85(1), 5-20.

Deci, E.L. & Ryan, R.M. (1985): Intrinsic motivation and self-determination in human behavior. New York: Plenum Press.

Ryan, R.M. & Deci, E.L. (2000): Intrinsic and extrinsic motivations: classic definitions and new directions. Contemporary Educational Psychology 25, 54-67.

Schunk, D.H., Pintrich, P.R. & Meece, J.L. (2008): Motivation in education – theory, research and applications. Upper Saddle River, New Jersey: Pearson Education.

# data[].attributes.attachment_link.description
HVAD ER MOTIVATION? Motivation er et begreb, som beskriver den drivkraft, der får mennesker til at handle, som de gør. Motivation er en proces, hvor en målrettet aktivitet initieres og fastholdes.Motivation involverer mål. Personen er bevidst om, at vedkommende vil opnå (eller undgå) noget bestemt,…

# data[].attributes.body
Nogle gange er det den eneste måde at gøre tingene på!!

# data[].attributes.body
Ulla, Rikke og Roland og den Anden Klasse..
4 etaper, med trolden til sidst..

# data[].attributes.body
Observation opgave i Rosengårdscenter

# data[].attributes.body
Hvad vil det sige at være subjektiv?

som primært bygger på, tager hensyn til eller på anden måde er styret af en personlig opfattelse, interesse el. lign.

Observation-- > Kun det du ser (-sanser, holdninger mv) Fjerne vores forhåndsviden. og hvad vi tror.
Etik-->At sætte sig i andre mennesker sted, "hvis det var mig"
Feltobservation- Laborotorieobservation
Strukturet - ustrukturet
Skjult ikke skjult
Direkte eller indirekte.

# data[].attributes.body
Paida (fri leg) og Ludus (regelbundet)

Agôn,- Konkurrence, løbe om kap, Fodbold mv

Alea- Tilfældighed, væddemål, roulette mv

Mimicry- Efterligning, Rolleleg, Forklædning, Teater og Forestilling.

ILinx- Børn der snurre rundt, gyngning, Dans, ude af balance, Gå på line mv. Svimmelhed, spænding, kaos,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Roger Caillois ( French: ; 3 March 1913 - 21 December 1978) was a French intellectual whose idiosyncratic work brought together literary criticism, sociology, and philosophy by focusing on diverse subjects such as games, play as well as the sacred. He was also instrumental in introducing Latin American authors such as Jorge Luis Borges, Pablo Neruda and Miguel Ángel Asturias to the French public. After his death, the French Literary award Prix Roger Caillois was named after him in 1991.

Caillois was born in Reims, but moved to Paris as a child. There he studied at the Lycée Louis-le-Grand, an elite school where students took courses after graduating from secondary school in order to prepare for entry examinations for France's most prestigious university, the École Normale Supérieure. Caillois's efforts paid off and he graduated as a normalien in 1933. After this he studied at the École Pratique des Hautes Études, where he came into contact with thinkers such as Georges Dumézil, Alexandre Kojève and Marcel Mauss.

The years before the war were marked by Caillois's increasingly leftist political commitment, particularly in his fight against fascism. He was also engaged in Paris's avant-garde intellectual life. With Georges Bataille he founded the College of Sociology, a group of intellectuals who lectured regularly to one another. Formed partly as a reaction to the Surrealist movement that was dominant in the 1920s, the College sought to move away from surrealism's focus on the fantasy life of an individual's unconscious and focus instead more on the power of ritual and other aspects of communal life. Caillois's background in anthropology and sociology, and particularly his interest in the sacred, exemplified this approach. He participated in Bataille's review (1936-39).

Caillois left France in 1939 for Argentina, where he stayed until the end of World War II. During the war he was active in fighting the spread of Nazism in Latin America as an editor and author of anti-Nazi periodicals. From 1940 to 1945, he lived in South America. In 1948, after the War, he worked with UNESCO and traveled widely. In 1971 he was elected to the Académie française. In 1977, he started to write a book with the painter Bernard Mandeville. In 1978, Caillois wrote Le fleuve Alphée, an award-winning autobiographical essay ( Marcel Proust Awards and European Union Prize for Literature), followed by Cases d'un échiquier. He died, aged 65, in Kremlin-Bicêtre.

Today Caillois is remembered for founding and editing , an interdisciplinary journal funded by UNESCO, and La Croix du Sud ( Southern Cross), a collection of books translated from contemporary Latin American authors published by Gallimard that is responsible for introducing authors such as Jorge Luis Borges, Alejo Carpentier and Victoria Ocampo to the French-speaking public. He is also widely cited in the nascent field of ludology, primarily from passages in his book Les Jeux et les Hommes(1958). The book has been translated to English by Meyer Barash in 1961 as Man, Play and Games.

Caillois' key ideas on play

Caillois built critically on an earlier theory of play developed by the Dutch cultural historian Johan Huizinga in his book Homo Ludens (1938). Huizinga had discussed the importance of play as an element of culture and society. He used the term "Play Theory" to define the conceptual space in which play occurs, and argued that play is a necessary (though not sufficient) condition for the generation of culture.

Caillois began his own book Man, Play and Games (1961) with Huizinga's definition of play:

Summing up the formal characteristics of play we might call it a free activity standing quite consciously outside "ordinary" life as being "not serious," but at the same time absorbing the player intensely and utterly. It is an activity connected with no material interest, and no profit can be gained by it. It proceeds within its own proper boundaries of time and space according to fixed rules and in an orderly manner. It promotes the formation of social groupings which tend to surround themselves with secrecy and to stress their difference from the common world by disguise or other means.

Caillois disputed Huizinga's emphasis on competition in play. He also noted the considerable difficulty in arriving at a comprehensive definition of play, concluding that play is best described by six core characteristics:

1. it is free, or not obligatory

2. it is separate from the routine of life, occupying its own time and space

3. it is uncertain, so that the results of play cannot be pre-determined and the player's initiative is involved

4. it is unproductive in that it creates no wealth, and ends as it begins economically speaking

5. it is governed by rules that suspend ordinary laws and behaviours and that must be followed by players

6. it involves imagined realities that may be set against 'real life'.

Caillois' definition has itself been criticized by subsequent thinkers; and ultimately, despite Caillois' attempt at a definitive treatment, definitions of play remain open to negotiation.

Caillois distinguished four categories of games:

, or competition. It's the form of play in which a specific set of skills is put to the test among players (strength, intelligence, memory). The winner is who proves to have mastery of said skill through the game, for example a quiz game is a competition of intelligence, the winner proves that it's more intelligent than the other players. E.g. chess.

, or chance, the opposite of Agon, Caillois describes Alea as "the resignation of will, an abandonment to destiny." If Agon used the skills of players to determine a victor Alea leaves that to luck, an external agent decides who the victor is. E.g. playing a slot machine.

, or mimesis, or role playing Caillois defines it as "When the individual plays to believe, to make himself or others believe that he is different from himself." E.g. playing an online role-playing game.

(Greek for "whirlpool"), or vertigo, in the sense of altering perception by experiencing a strong emotion (panic, fear, ecstasy) the stronger the emotion is, the stronger the sense of excitement and fun becomes. E.g. taking hallucinogens, riding roller coasters, children spinning until they fall down.

It's worth noting that these categories can be combined to create a more diverse experience and enhance the players interaction, for example poker is a form of Agon-Alea, Alea is present in the form of the cards and their combinations, but it's not the only winning factor; since Agon is present in the form of bluffing, making your opponent think you have better cards by rising the bet, therefore putting pressure on the other players and thus making it possible to win by having a card combination but winning by implementing the bluff skill.

Caillois also described a dualistic polarity within which the four categories of games can be variously located:

Paidia or uncontrolled fantasy, spontaneous play through improvisation, the rules of which are created during playing time. E.g. concerts and festivals.

which requires effort, patience, skill, or ingenuity, the rules are set from the beginning and the game was designed before playing time. E.g. the Chinese game of Go.

Caillois disagreed particularly with Huizinga's treatment of gambling. Huizinga had argued in Homo Ludens that the risk of death or of losing money corrupts the freedom of "pure play". Thus to Huizinga, card-games are not play but "deadly earnest business". Moreover, Huizinga considered gambling to be a "futile activity" which inflicts damage on society. Thus Huizinga argued that gambling is a corruption of a more original form of play.

Against this, Caillois argued that gambling is a true game, a mode of play that falls somewhere between games of skill or competition and games of chance (i.e. between the Agon and Alea categories). Whether or not a game involves money or a risk of death, it can be considered a form of Agon or Alea as long as it provides social activity and triumph for the winner. Gambling is "like a combat in which equality of chances is artificially created, in order that adversaries should confront each other under ideal conditions, susceptible of giving precise and incontestable value to the winner's triumph."

Caillois' interest in mimicry

When Caillois worked with Bataille at the College of Sociology, they worked on two essays on insects in the 1930s: 'La mante religieuse. De la biologie à la psychanalyse' (1934) and 'Mimétisme et la psychasthénie légendaire' (1935) Caillois identifies "the praying mantis and mimicking animals as nature's automatons and masquerades." He formulates "in his peculiarly naturalist fashion what it would mean to act and create without the intervention of the sovereign ego, that magnificent artifact of the modern West that surrealism and the avant-garde have taken such drastic measures to counteract." These articles "might read like two obscurantist entomological studies that, in a way some would describe as bizarre, try to contradict all evolutionary explications for animal cannibalism and mimicry. Their publication in the context of [the surrealist journal] makes it possible to see them as the search for figures that evidence the possibility of intelligence without thought, creativity without art, and agency in the absence of the (human) agent."

The Roger Caillois French Literary Prize for Latin American Literature was created in 1991 and has also been awarded to figures such as Carlos Fuentes, José Donoso and Adolfo Bioy Casares.

The Saragossa Manuscript by Jan Potocki, ed. and preface by Roger Caillois, trans. Elisabeth Abbott. New York, Orion Press, 1960.

Man and the Sacred, trans. Meyer Barash. New York, Free Press of Glencoe, 1960.

Man, Play and Games, trans. Meyer Barash. New York, Free Press of Glencoe, 1961.

The Dream Adventure, ed. Roger Caillois. New York, Orion Press, 1963.

The Mask of Medusa. New York, C.N. Potter, 1964.

The Dream and Human Societies, ed. Roger Caillois and G. E. Von Grunebaum. Berkeley, University of California Press, 1966.

L'ecriture des pierres. Geneve, Editions d'Art Albert Skira, 1970.

Le champ des signes: récurrences dérobées: aperçu sur l'unité et la continuité du monde physique intellectuel et imaginaire ou premiers éléments d'une poétique généralisée, with 25 illustrations by Estève. Paris, Hermann, 1978.

The Mystery Novel, trans. Roberto Yahni and A.W. Sadler. New York, Laughing Buddha Press, 1984.

The Writing of Stones, with an introduction by Marguerite Yourcenar. Charlottesville, University of Virginia Press, 1985.

The Edge of Surrealism: A Roger Caillois Reader, ed. Claudine Frank, trans. Claudine Frank and Camille Naish. Durham, Duke University Press, 2003.

Pontius Pilate: A Novel, trans. Charles Lam Markmann, with an introduction by Ivan Strenski. Charlottesville, University of Virginia Press, 2006.

1. ^ "Cuban Writer Leonardo Padura Wins French Literary Prize". 24 November 2011.

2. ^ Le fleuve Alphée. An English translation of the poem: The River of Alpheus. The poem contains ethnic collection of imageries which can be decoded as the interconnection between humanity, mythology and the representation of Gods.

3. J. Huizinga, ^ Homo Ludens (English translation; New York: Roy Publishers, 1950, p. 13). On p. 28 there is another definition not quite as eloquent, but less restricted: "Play is a voluntary activity or occupation executed within certain fixed limits of time and place, according to rules freely accepted but absolutely binding having its aim in itself and accompanied by a feeling of tension, joy, and consciousness that it is different from ordinary life." (as cited in Caillois, 2001, p. 177)

4. For example ^ Sutton-Smith (1997) questions whether individuals in a leisure-based Western culture are 'free' to play - in light of an apparent obligation to spend leisure time 'wisely'. In general, play forms are subject to considerable social pressures, and particularly in post-industrial societies, leisure and media, though perhaps forms of play, do have economic significance.

# data[].attributes.attachment_link.description
Roger Caillois ( French: ; 3 March 1913 - 21 December 1978) was a French intellectual whose idiosyncratic work brought together literary criticism, sociology, and philosophy by focusing on diverse subjects such as games, play as well as the sacred.

# data[].attributes.body
Hvorledes arbejder man med 'Joharis Vindue'? Værktøjet gør en opmærksom på hvor man kan henlede sin nysgerrighed. Man skal søge at udvide det åbne vindue samtidig med at det skjulte og blinde vindue reduceres. Det betyder at vi vokser og modnes som mennesker.

https://www.youtube.com/watch?v=htjumQCdTnY&ab_channel=Forklarmiglige

# data[].attributes.body
Minervamodellen er inspireret af den franske sociolog Pierre Bourdieu. I sine undersøgelser af, hvad der ligger til grund for de forskellige livsstile og uligheder i det franske samfund, anvendte Bourdieu to begreber: habitusbegrebet og kapitalbegrebet. Habitusbegrebet kan kort defineres som ”de indlærte koder, der lægger rammerne for individets handlinger i hverdagen, dets vaner og holdninger og den måde, individet opfører sig på”. Det betyder, at de bevidste og ubevidste erfaringer og påvirkninger, som vi støder på livet igennem, optages og bliver en del af vores habitus. For eksempel spiller habitus ind på, hvorvidt vi kan lide Paradise Hotel, om vi er vegetarer, om vi foretrækker at rejse til varme lande frem for kolde, om vi kæmper for et bedre klima, om vi er til rock eller pop osv. Faktisk er det ifølge Bourdieu sådan, at alt, hvad vi mennesker oplever og erfarer i livet, optages og lagres (gemmes) i vores bevidsthed.

# data[].attributes.attachment_caption
Birgers flæskesvær historien (MariaMinerva modellen er en model, som virksomheder kan bruge til at udarbejde livsstilsanalyser af deres kunder – altså deres mål

# data[].attributes.body
Grøn- enhedslisten
Violet- Dk folkeparti, LA
Rosa-Social demokrater
Blå- Venstre.

# data[].attributes.body
Der findes fire forskellige grupper af segmenteringskriterier, som man kan segmentere markedet ud fra; geografiske, demografiske, adfærdsmæssige og psykografiske kriterier. Generelt benytter de fleste sig i højere grad af de geografiske og demografiske kriterier til at udvælge deres målgruppe.

# data[].attributes.body
Hvad er SMTTE-modellen? SMTTE-modellen er oprindelig udviklet af Hallvard Håstein, rådgiver i pædgogiske fag, og går ud på at sætte konkrete målbare mål for borgerens udvikling, igangsætte tiltag for at nå målene og have forholdt sig til hvilken sammenhæng eller kontekst, man arbejder ind i.

# data[].attributes.body
Kropsbevidsthed er et begreb, der dækker over det enkelte menneskes viden om egen krop. Det er evnen til at mærke og sanse sig selv, have kendskab til kroppens ressourcer og begrænsninger og genkende egne behov
Fysisk 💪💃🕺🏼🏃🏻🏃‍♀️
Psykisk😺🙀😿😻
Socialt.. 😎🤪

# data[].attributes.body
Transaktionsanalyse er en psykoterapeutisk retning udviklet af Eric Berne i 1950erne og 60erne. Transaktionsanalyse lægger vægt på at forstå transaktioner (kommunikation) mellem mennesker, fordi det viser hvilken indre tilstand, den enkelte

# data[].attributes.body
Ordet kommunikation stammer fra de latinske ord communicatio og communicare, som hhv. betyder meddelelse og ”at gøre fælles”. Kommunikation kan derfor defineres som udveksling af meddelelser mellem individer.

-Massekommunikation
-Envejs kommunikation
-Tovejs kommunikation
-Mundtlig kommutation
-Skriftlig kommunikation
-Billede kommunikation
-Multimodal (flere metoder at gøre det på)

# data[].attributes.headline
Jean Jack Rousseau og Reggio Emilia pædagogik

# data[].attributes.subject
Jean Jack Rousseau og Reggio Emilia pædagogik