# data[].attributes.headline
Mormântul mamei părintelui Arsenie Boca Hălmagiu

# data[].attributes.subject
Mormântul mamei părintelui Arsenie Boca Hălmagiu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hălmăgenii au petrecut la „Nedeia" Țării Hălmagiului (Galerie foto)

Știri Arad. În data de 10 iulie, în parcul din centrul comunei Hălmagiu a avut loc tradiționala „Nedeia" a Țării Hălmagiului, a cărei origini este pierdută în negura timpului.
Manifestarea a început cu un „Te Deum" oficiat de preoții din comunitate, iar spectacolul a fost deschis de elevii școlii „Voievod Moga" din Hălmagiu.

Localnicii s-au putut bucura de un spectacol extraordinar susținut de artiști de valoare care au transmis de pe scenă multă voie bună. Au urcat pe scenă Stelele Bihorului, Cosmin Cascadoru, Riana Giurgelea, Răzvan Mot, Ionuț Langa și una dintre cele mai îndrăgite interprete al folclorului românesc, Sava Negrean Brudașcu.

Gazda evenimenimentul a fost colega noastră, realizatoarea de emisiuni de la Radio Arad și Tv Arad, Nicoleta Pavel.

Seara s-a încheiat cu un spectaculos foc de artificii (vezi în galeria foto de mai jos).
(foto: Cristina Gheorghe)

Galerie foto

Pentru a vedea restul imaginilor din galerie, click pe o poză și folosește săgețile.

Scrie un comentariu

Acest site folosește cookies. Prin navigarea pe acest site, vã exprimați acordul asupra folosirii lor. Am actualizat politicile în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date. Detalii. OK

# data[].attributes.attachment_link.title
Hălmăgenii au petrecut la „Nedeia" Țării Hălmagiului (Galerie foto)

# data[].attributes.attachment_link.description
stiri arad ultima ora. arad live news. news romania. ‎Ştirile municipiului și județului Arad · Accident Arad · Meteo · ‎Trafic Arad · Sport local · UTA · ‎Primaria Arad · IPJ Arad · ISJ Arad · Cultura Arad · Facebook Arad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Duminică, 10 septembrie, 1933, ora 11, la Hălmagiu, a avut loc, Sfinţirea Monumentului Eroilor Căzuți pentru Întregirea Neamului, construcţie crucifomă, iniţiată de Societatea Cultul Eroilor din Arad, condusă de Episcopul Grigorie Comșa. Operă, a distinsului arhitect Silvestru Rafiroiu din Brad, lucrarea din granit și calcar, a fost consacrată, așa cum se prezintă în textele de pe cele două fațade: 1916 / Au luptat / și au murit / pentru moșie / și Domn / 1919 (fațada pricipală) și: Spre mărirea lui Dumnezeu și pomenirea / Martirilor luptei de dezrobire dusă de Horea, / Cloșca, Crișan, la 1784 și de către Avram / Iancu la 1848 / În amintirea gardiștilor morți pentru apărarea / acestui ținut în zilele de 14 - 16 februarie 1919 / Și pentru veșnica pomenire a Eroilor că- / zuți în marea orfensivă pornită din Hălmagiu în / 16 aprilie 1919, când Divizia 2 Vânători a glori- / oasei Armate Române și Regimentul de Volun- / tari "Horia" au luptat vitejește pentru înfăptuirea României Mari (fațada secundară).

Monumentul este alcătuit dintr-un soclu patrulater masiv din granit asemenea unui stilobat antic, ornat în relief cu denticuli, coloane, cornișe, palmete, volute peste care au fost așezate un relief cu însemne militare (sabie, cască metalică, steag de luptă) și o cruce latină (2,60 m) cu motive vegetale și geometrice. Soclul disproporționat ca dimensiuni și capitelul crucii au fost sculptate pe toate laturile, în timp ce lucrarea cruciformă din calcar a fost prelucrată artistic doar pe fațada pricipală. (foto 1,2,3)

La dezvelire au participat în număr mare, locuitorii din împrejurimi, intelectuali arădeni, oficialităţi civile şi militare.
Slujba religioasă s-a desfăşurat la biserică, iar Sfinţirea la monument, a fost săvârşită de Episcopul Grigorie Comșa, asistat de părintele consilier Mihai Păcăţean, protopopul Constantin Lazăr din Gurahonţ, preoţi şi diaconi. În acest timp, au răsunat bubuiturile treascurilor, încărcate de tinerii satului.
La festivitate, au vorbit: Episcopul Andrei, Generalul de Divizie Constantin Argeşianu, subprefectul Ciucă, luptătorul unionist Ioan Suciu, învățătorul Petru Ugliş din Gura Văii, Candid Ciocan, directorul Liceului din Brad, Vasile Lazăr, pretorul plăşii Hălmagiu, protopopul Ștefan Bogdan, profesorul Traian Mager. (foto 4, 5)

Crucea, confecționată dintr-un material perisabil (calcar), s-a degradat în timp, astfel că în 2001, a fost înlocuită de sculptorul arădean Dumitru Paina o replică realizată din calcar de Podeni (Cluj), fiind respectate, forma, dimensiunile și ornamentele vechi. Inaugurarea a avut loc în același an printr-o festivitate religioasă. (Foto 6, 7, 8, 9, 10)

În 2007, pe fețele laterale ale soclului au fost adosate, plăci din marmură albă, incizate cu numele Eroilor locali din Primul și al Doilea Război Mondial. Foto 11.

# data[].attributes.attachment_link.description
Duminică, 10 septembrie, 1933, ora 11, la Hălmagiu, a avut loc, Sfinţirea Monumentului Eroilor Căzuți pentru Întregirea Neamului, construcţie crucifomă, iniţiată de Societatea Cultul Eroilor din Arad, condusă de Episcopul Grigorie Comșa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
· Revoluţia paşoptistă dintre anii 1848-1849, personalitatea marcantă a lui Avram Iancu, legăturile puternice cu localnicii din Hălmagiu, dar şi cei 20 de ani de viaţă petrecuţi aici, vor rămâne cele mai importante referinţe istorice şi cultural pentru această comunitate.

· În anul 1974, prin iniţiativa primarului Iosif Stefea Iosif, alături de autorităţile judeţene din Arad, dar şi al cetăţenilor din Hălmagiu, a fost turnat în bronz bustul marelui Avram Iancu, Craiul Munţilor.

· Dezvelirea bustului a avut loc în data de 20 octombrie 1974, în prezenţa a peste 5.000 de participanţi. Serbarea a fost inaugurată de un grup de călăreţi echipaţi în costume naţionale locale, simbolizând luptătorii localnici din revoluţia anilor 1848-1849.

· În partea dreaptă a monumentului este un tun din lemn, executat de meşterii satului Brusturi.

· Bustul lui Avram Iancu a fost ridicat la 150 ani de la naşterea sa, fiind amplasat simbolic pe locul în care a fost arestat în 15 decembrie 1849.

Curiozităţi

În centrul localităţii Hălmagiuexistă şi astăzi Piaţa Rasovician, unde a fost amplasat monumentul lui Avram Iancu. Această piaţă a cunoscut importante evenimente. Astfel că, în 1752 sunt atestate documentar faimoasele pieţe ale Hălmagiului, târgul săptămânal care până în prezent este deschis sâmbăta.

Prin această piaţă au trecut oştile ţăranilor răsculaţi ai lui Horia, Cloşca şi Crişan pentru a ataca edificiile domneşti, în primele zile ale lunii noiembrie, anul 1784.

Tot în această piaţă s-au adunat, conform istoriei locale, la solicitarea prefectului Ion Buteanu, în toamna anului 1848, mii de ţărani înarmaţi pentru a participa la Revoluţie.

După înăbuşirea revoltelor, la târgul din 15 decembrie 1849, a fost arestat Avram Iancu, de către gărzile imperial. Avram Iancu a fost închis în temniţele din Hanul Birtul-Mare, fiind eliberat datorită presiunii maselor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Monumentul lui Avram Iancu din Hălmagiu - AradCityGuide

# data[].attributes.attachment_link.description
· Revoluţia paşoptistă dintre anii 1848-1849, personalitatea marcantă a lui Avram Iancu, legăturile puternice cu localnicii din Hălmagiu, dar şi cei 20 de ani de viaţă petrecuţi aici, vor rămâne cele mai importante referinţe istorice şi cultural pentru această comunitate.

# data[].attributes.headline
Școala Hălmagiu - acum Liceul Tehnologic ”Moga Voievod” Hălmagiu, județ Arad

# data[].attributes.subject
Școala Hălmagiu - acum Liceul Tehnologic ”Moga Voievod” Hălmagiu, județ Arad

# data[].attributes.attachment_link.title
GRUPUL SCOLAR MOGA VOIEVOD HALMAGIU - ŞCOALA, INIMA COMUNITĂŢII NOASTRE

# data[].attributes.attachment_link.description
ŞCOALA, INIMA COMUNITĂŢII NOASTRE- GRUPUL SCOLAR MOGA VOIEVOD HALMAGIU - este prezentarea primei activitati din cadrul proiectului Satul / oraşul românesc al sec. XXI - leagăn al copilăriei

# data[].attributes.body
Termenul de ”Halmagiu”: livadă cu meri

# data[].attributes.body
Muzeul, înființat în anul 1968, prin grija protopopului paroh al Hălmagiului, Petru Bejan.
https://m.ziare.com/arad/biserica/muzeul-bisericesc-1241085?fbclid=IwAR0am-7_9tdSW2UvrYEssKGxCGfPTdl1i8xnXxppHKoeKFsvRPVdhKyBxqU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Frumoasa comună Hălmagiu, situată în depresiunea cu același nume, la confluenţa râului Hălmăgel cu Crişul Alb, la poalele Munţilor Bihor, beneficiază de peisaje mirifice și de un climat deosebit. Comuna are în componenţă 11 sate: Hălmagiu - sat reşedinţă - la 136 km faţă de Arad şi satele: Băneşti, Bodeşti, Brusturi, Cristeşti, Ioneşti, Leasa, Leştioara, Poenari, Tisa, Ţărmure.
Istoric de invidiat
Prima atestare documentară a localităţii Hălmagiu datează din 1390, Băneşti, Bodeşti şi Ioneşti în 1441, Brusturi în 1360, Cristeşti în 1464, Leasa, Tisa şi Ţărmure în 1439, Leştioara în 1477 şi Poenari în 1760-1762.
Comuna are obiectivele turistice deosebite: Biserica Ortodoxă Voivodală, construită în 1440, atribuită voievodului Moga; biserica din secolul al XVIII-lea; ruinele unei cetăţi din secolul al XVI-lea şi fosta staţie de poştalion - Hanul Birtul Mare, ce datează de la sfârşitul secolului al VIII-lea; monumentul închinat lui Avram Iancu; monumentul Eroilor Neamului; biserica din Cristeşti, construită înainte de 1700; biserica de lemn din Bodeşti, datată din 1750-1760; biserica de lemn din Ioneşti, construită în 1730 pe locul uneia ce data din 1460; biserica de lemn din Tisa, construită în 1770 şi biserica din Ţărmure, tot din lemn, construită în 1780 şi pictată în 1870.
Biserica Ortodoxă Hălmagiu, între legendă și prezent
Istoricul actualei biserici ortodoxe începe, practic, atunci când - în urma dispoziției Împărătesei Maria Tereza de a se preda biserica veche către Uniți, ortodocșilor nu le-au rămas altceva de făcut, în acele vremuri deosebit de grele pentru ei, decât să-și construiască altă biserică. Astfel, între anii 1755-1757, hălmăgenii și leștioranii, împreună cu negustorii Andrei Iacubovici și soția sa Maria și cnezul Ștefan (Iștoc) Pîrva, au zidit actuala biserică.
Fiecare biserică are însă legenda ei compusă din întâmplări petrecute de-a lungul construirii ei, și această biserică o are pe a ei.
Se zice, astfel, că în dimineața zilei de Paști a anului 1755, ortodocșii vrând să serbeze Învierea și neavând unde s-au îndreptat către cimitir care se deschisese pe locul actualei biserici. În acea dimineață însă cneazul Ștefan Pîrva a zărit o flacără albastră deasupra unui loc. Credința populară din acel timp era că, în dimineața Învierii, ard comorile ascunse în pământ, cu flacără albastră și cine se învrednicește a vedea acea flacără și ajunge la locul unde arde înainte de stingerea ei găsește comoara ascunsă. Această credință a făcut ca Ștefan Pîrva să alerge la locul unde văzuse flacăra albastră pentru a găsi comoara. Se zice în continare că, inițiatorii, cu acești bani, dimpreună cu ai celor doi comercianți amintiți au început construcția actualei biserici.
Mărturii scrise ale faptului că aceștia sunt ctitorii biserici se găsesc în interiorul ei: numele scrise pe peretele stâng al naosului, după dezvelirea picturii originale în anul 1967. Acolo s-a aflat zugrăvită o cruce cu următoarele înscripții făcute cu litere chirilice: „aici odihnește robul lui Dumnezeu Iștoc Pîrva și a răposat în anul 1756". Inscripția precum și crucea se pot vedea și astăzi.
Tot pe acel perete mai erau încă două cruci zugrăvite dar inscripțiile lor s-au distrus în timpul îndepărtării stratului de mortar ce le acoperea. În altar, pe peretele stâng al proscomediei mai era fixată o placă albă cu următorul text scris cu litere chirilice și latine: „pomenirea ctitorilor Andrei Iacobovici și soția Maria și Iștoc Pîrva 1757". Și această placă a fost distrusă din nebăgare de seamă. Aceste inscripții dovedesc, fără nici o umbră de îndoială că în momentul când au fost făcute și au fost înmormântați acei defuncți biserica era zidită. Dar mai există și alte dovezi care confirmă numele ctitorului Andrei Iacobovici, decedat în anul 1766 și a soției Maria Iacobovici, sub dulapul epitropilor însă inscripțiile făcute pe scaunele din acea parte a naosului au dispărut în 1940 când întregul mobilier vechi din biserică a fost înlocuit. În exteriorul altarului se mai vade zugrăvită o cruce, pe perete, în amintirea „robului lui Dumnezeu, Petru" iar pe peretele exterior dinspre miază-zi mai sunt zugrăvite încă cinci cruci. Toți acei decedați își odihnesc oasele în biserică sau sub pereții ei, pentru veșnicie, ca la mari biserici și mănăstiri din țara noastră.
Muzeu bisericesc
Pentru a conserva în bune condițiuni unele obiecte de cult vechi - și pentru a le prezenta celor ce doresc să le vadă dar și să le cunoască, împreună cu trecutul și istoria bisericilor din Hălmagiu - s-a amenajat un muzeu ce are în custodie numeroase obiecte de cult vechi, tipărituri vechi, icoane și pânză, manuscrise, manuale teologice.
Muzeul a fost înființat în anul 1968 și cuprinde, printre alte exponate o serie de tipărituri vechi:, cum sunt: Triodion din anul 7234 de la facerea lumii; Triodion din 1731; Antologhion, din 1737; Apostoli și Molitvelnic, tipăriteîn 1749 la Râmnic și un Ceaslov tipărit în 1833, la Brașov; Ohtoic din 1750; Antologhion din 1766; Penticostardin 1766 și Catavasier din 1766; Strasnic din secolul al XVIII-lea și Mineurile I-VIII, din secolul al VIII-lea; Evanghelii din anul 1776 și Adunarea Cazanilordin 1793 și multe altele. De păstrarea acestor valori și a Muzeului bisericesc a avut și are o mare grijă preotul paroh Viorel Nan care este extrem de apreciat de comunitate pentru grija pe care o poartă acestor artefacte valoroase.

# data[].attributes.attachment_link.title
Biserica Ortodoxă din Hălmagiu, un obiectiv istoric dar și turistic de referință

# data[].attributes.attachment_link.description
Frumoasa comună Hălmagiu, situată în depresiunea cu același nume, la confluenţa râului Hălmăgel cu Crişul Alb, la poalele Munţilor Bihor, beneficiază de peisaje mirifice și de un climat deosebit. Comuna are în componenţă 11 sate: Hălmagiu - sat reşedinţă - la 136 km faţă de Arad şi satele: Băneşti, Bodeşti, Brusturi, Cristeşti, Ioneşti, Leasa, Leştioara, Poenari, Tisa, Ţărmure.

# data[].attributes.headline
Biserica parohială din Hălmagiu a fost construită în secolul al XVIII -lea. Se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: AR-II-m-B-00609

# data[].attributes.subject
Biserica parohială din Hălmagiu a fost construită în secolul al XVIII -lea. Se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: AR-II-m-B-00609

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Biserica parohială din Hălmagiu, comuna Hălmagiu, județul Arad, a fost construită în secolul XVIII. Are hramul „ Nașterea Maicii Domnului". Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: AR-II-m-B-00609.

Istoric și trăsături

Hălmagiu, străveche așezare românească, este situată într-o depresiune, la extremitatea estică a actualului județ Arad. Cea mai veche atestare documentară este un hrisov de danie de la anul 1211, în care se amintește de „castru Halmagiu".

La 1359 este amintit primul voievod al românilor din Hălmagiu pe nume Bibarch, iar la 10 aprilie 1451, Iancu de Hunedoara confirmă pe voievodul Moga din Hălmagiu în drepturile sale de voievod al românilor din regiunile Căpâlna, Băița și Hălmagiu, teritorii întinse din județele Arad și Hunedoara. Cunoscut ca reședință voievodală, în Hălmagiu a existat și o viață religioasă intensă cu episcopi, protopopi și lăcașuri de cult proprii.

Biserica voievodală din Hălmagiu, cu hramul „Adormirea Maicii Domnului", datează din secolul XIV, după cum atestă săpăturile arheologice efectuate între anii 1973-1975 de către Direcția Monumentelor Istorice București. Biserica respectivă a fost predată prin decret al împărătesei Maria Tereza celor șapte nobili care trecuseră la Uniație, rămânând în folosința comunității greco-catolice până în anul 1948. Rămași fără biserică, românii ortodocși au fost nevoiți să-și construiască o altă biserică.

În aceste împrejurări a fost construită biserica parohială cu hramul „Nașterea Maicii Domnului", între anii 1755-1757, din piatră de râu cu mortar de var, prin strădania ctitorilor Andrei Iacobovici și soției acestuia Maria, cneazul Ștefan Pârva împreună cu hălmăgenii și leștiorenii. Mormintele ctitorilor se află în interiorul bisericii (intrare bărbați stânga și naos sub fereastra de nord). Biserica este construită în stil baroc având dimensiunile de 31/12 m. Frumoasa pictură în frescă de pe pereți, cât și de pe tâmplă, a fost executată în anul 1768 de către zugravii Gheorghe și Radu Zugravu, după cum arată inscripția de la proscomidiar.

În anul 1867 biserica a suferit unele transformări: pereții au fost ridicați cu cca. 80 de cm. Ușile și ferestrele au fost mărite, iar prin distrugerea bolții a fost distrusă și pictura ce exista pe ea. Tot atunci s-a construit și un balcon deasupra pronaosului, afectându-se și o altă parte din pictură. În acestă situație, pentru a acoperi stricăciunile, s-a tencuit toată suprafața interioară, iar peste pictura originală de pe tâmplă s-a suprapus o altă pictură, în ulei, realizată de pictorul Ioan Demetrovici din Timișoara.

Inițial biserica a fost acoperită cu șindrilă, iar turnul cu tablă. În anul 1896, acoperișul din șindrilă a fost înlocuit cu tablă.

În anul 1967 s-a hotărât pictarea bisericii și cu această ocazie s-a descoperit existența unei picturi de valoare ce a fost acoperită cu mortar în anul 1867. Direcția Monumentelor Istorice în colaborare cu Departamentul Cultelor, a organizat scoaterea de sub tencuială a picturii, cu valoare aristică și culturală deosebită, pictorii fiind unii cu renume în epocă, mai ales Radu Zugravu (el și ucenicii săi pictând biserica din Gura Văii-Vâlcea, schitul Brădet-Argeș, schitul Cornet-Vâlcea și scene din viața Cuvioasei Filofteia de la Curtea de Argeș).

Cea mai reușită pictură a lui Gheorghe și Radu este Judecata de Apoi de pe peretele de apus al bisericii din Hălmagiu, după cum precizează profesorul V.Drăguț în lucrarea „Pictura românească în imagini" (București, 1976). Scoaterea de sub tencuială, dar păstrarea urmelor de buceardare din pereți, a fost executată de pictorul specialist Arutiun Avakian din București, în anul 1968. Tot atunci a fost demolat și balconul.

Între anii 1970-1971, au fost scoase în evidență formele vechilor ferestre și figuri de sfinți și cuvioși pictați între ferestre, care au fost de asemenea restaurate împreună cu pictura de pe tâmplă. Tot în această perioadă a fost pictată bolta bisericii în tempera și au fost completate spațiile libere care erau nepictate. Toate aceste lucrări au fost executate de pictorul restaurator Ieromonah Firmilian Gh. Ciobanu ajutat de pictorul Gheorghe Trășculescu, ambii din București.

Sfințirea bisericii a avut loc la 11 iulie 1971 de către episcopul Aradului, Ienopolei și Hălmagiului, Teoctist Arăpaș, viitorul patriarh al României, sub pastorația preotului Radu Bejan.

În anul 1968 preotul Petru Bejan a înființat o colecție-muzeu în două camere ale casei parohiale din curtea bisericii parohiale, în vederea păstrării și conservării obiectelor de cult vechi ca: icoane, tipărituri, ștampile, odăjdii etc. aflate în inventarul parohiei.

Conform procesului verbal de predare-primire, în anul 1980, în baza unei legi a patrimoniului, au fost predate în custodie pe termen nelimitat Episcopiei Aradului cele mai valoroase bunuri din colecție: 55 cărți vechi de cult, datând din perioada 1723-1850 și o icoană din secolul XVIII.

În colecție se mai află o singură evanghelie cu litere chirilice, din anul 1776 și o listă a Prochimenelor săptămânale datând din anul 1797. Icoanele vechi ce fac parte din colecție sunt: 4 icoane pe lemn din anul 1809, șapte icoane pe pânză, în ulei, pictate de pictorul Ioan Demetrovici din Timișoara, de același autor și din același an se păstrează și cele două uși diaconești transferate în anul 2011 din biserica parohială, 10 icoane prăznicare cu două fețe, pe lemn, din anul 1833, șapte icoane pe sticlă din sec.XIX.

Prin grija preotului Viorel Nan, înanul 2008 casa-muzeu a fost restaurată din temelii și secția religioasă existentă a fost reamenajată, iar în anii 2010-2011 a înființat o secție etnografică în alte două camere. Au fost achiziționate obiecte de uz casnic, industrie locală, port popular, tehnică, din localitățile: Hălmagiu, Bănești, Groși, Luncșoara, Tălagiu, Țărmure, remarcându-se cu cele mai substanțiale donații familiile: Tat Floare, Iorga Marin, Șandru Sabin, More Ștefan, Mihiț Dorica, Sirban Saveta, Trif Nicolae, Pantea Ioan, Fruja Pavel, Luca Dorina și Nicoară Florica.

preot paroh Viorel Nan - Istoricul bisericii parohiale „Nașterea Maicii Domnului" din Hălmagiu

Virgil Vătășanu citat în studiul Hălmagiul voievodal-un important centru ortodox, de preot Viorel Nan în revista Biserica și școala-ianuarie 2010, nr.1

Legături externe

# data[].attributes.attachment_link.title
Biserica Nașterea Maicii Domnului din Hălmagiu

# data[].attributes.attachment_link.description
Biserica parohială din Hălmagiu, comuna Hălmagiu, județul Arad, a fost construită în secolul XVIII. Are hramul „ Nașterea Maicii Domnului". Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul LMI: AR-II-m-B-00609. Hălmagiu, străveche așezare românească, este situată într-o depresiune, la extremitatea estică a actualului județ Arad.

# data[].attributes.headline
 Biserica voievodală din Hălmagiu a fost construită în secolul al XIV-lea.

# data[].attributes.subject
 Biserica voievodală din Hălmagiu a fost construită în secolul al XIV-lea.

# data[].attributes.body
Biserica ortodoxă, Hălmagiu -  Biserica voievodală, cu hramul Adormirea Maicii Domnului
https://ro.wikipedia.org/wiki/Biserica_Adormirea_Maicii_Domnului_din_H%C4%83lmagiu