# data[].attributes.body
- Hvad?

o   Pesach er den største og vigtigste helligdag. Navnet Pesach, som på engelsk kaldes Passover, kommer fra miraklet da gud "forbigik" eller på engelsk "passed over" hjemmet til Israelitterne. Pesach betyder forbi gang, og skal minde gæsterne om, at Gud ikke slog jøderne førstefødte ihjel i forbindelse med den tiende plage. Og for at mindes historierne om, hvordan jøderne blev befriet fra slaveri i Egypten.

- Hvorfor?

o   Deres måltid under Pesach kaldes for seder måltidet, Seder betyder "orden", til dette har man et særlig sederfad, til disse måltider og den første aften er det vigtigst. De forskellige ting på bordet har alle en symbolsk betydning, der kan knyttes til myten om udvandring af Ægypten.
Lidt om maden til dette sedermåltid og symbolerne omkring det.
o   Peberrod eller bitre urter, som er et symbol for de hårde - bitre - betingelser jøderne levede under i Ægypten.

o   Lammekød - gerne med ben, til minde om lammet, der ofres inden flugten fra Ægypten.

o   Charoset. EN blanding af revet æble, kanel og hakket nødder, som er minde for arbejdet med ler og teglsten i Ægypten. Dette skal ligne mørtel.

o   To slags grønsager fx persille og bladselleri - dette er til minde om de bitre år under slaveriet. Den ene slags urter dyppes i saltvand, der symboliserer de tårer, der blev grædt i Ægypten, den anden dyppes i Charoset.

o   Hårdkogt æg - dette er for håb og nyt liv + festofring i templet.

o   Matze (Matzot). Usyrede brød - Minde om at man ikke havde tid at vente på brødet hævede.

- Hvordan?

o    Inden påskefesten har den praktiserende jøde renset sit hus for alt, hvad der kan være syret og hævet, hvilket ikke må indtages under påsken. Derfor bruger man det specielle påskebrød, matza.
Sederaftenerne i løbet af pesach har et særligt ritual, idet alt udføres i en bestemt orden (Seder betyder orden). Bordet er dækket med bestemte genstande og lagt på en fastlagt måde.
Når maden er spist, skal børnene ofte forsøge at finde et stykke usyret brød, som husfaderen knækkede af helt i begyndelsen af måltidet. Den, som finder brødet, får en fin præmie.
Inden man bryder op fra måltidet, byder man Elias indenfor. Elias er et symbol på messias, og derfor vil de fleste jøder sige, at de byder de messianske tider indenfor. Det forgår ved, at man helt konkret går hen og åbner døren ud og lukker den igen. Til sidst hilser jøderne hinanden med hilsenen 'Næste år i Jerusalem', og jøder som allerede er i Jerusalem hilser hinanden med sætningen 'Næste år i det genopbyggede Jerusalem'.

# data[].attributes.body
- Du skal i syv dage spise de usyrede brød, alt surdej skal fjernes fra hjemmene allerede første dag.

- På 1. og 7. dagen skal der holdes en hellig festforsamling.

- Bestemmelsen om de usyrede brød skal overholdes, for netop den dag førte moses folket ud af Egypten.

- Spises der syrnet brød i denne periode skal dette menneske udryddes fra Israel.

- påskemåltidet består af helstegt lam, usyret brød og bitre urter, og hver del har en symbolsk betydning. lammet refererer til blodet, der frelste israelitterne fra døden.

# data[].attributes.body
Shabbat er en jødisk ugentlig helligdag, hvor adskillelsen mellem arbejde og hvile understreges. Shabbaten starter fra en time før solnedgang fredag aften til lørdag aften, når det bliver så mørkt, at man kan se tre stjerner på himlen.
Mange jøder bruger shabbaten til at hvile, spise god mad, synge og holde gudstjeneste.
Shabbaten står som en vigtig helligdag i De Ti Bud.
Man holder derfor Shabbat, fordi det begrundes i de 10 bud med, at Gud hvilede på den syvende dag efter at have skabt verden. Så man holder en helligdag, på den syvende dag.
Shabbat startes fredag aften med et lille ritual, hvor to lys tændes og vin og brød velsignes. Nogle besøger også en synagoge lørdag formiddag, hvor de holder gudstjeneste. Ingen må arbejde, når der afholdes shabbat.

# data[].attributes.attachment_caption
Chanukka-stage, bruges sjovt nok til chanukka

# data[].attributes.body
Løvhyttefesten ( Sukkot )  starter søndag aften d. 9 oktober, til søndag d.16 oktober om aften. Navnet løvhytte kommer fra den tradition der er for at bygge løvhytter. Løvhytter er det jøderne byggede da de vandrede i ørken, som skulle give ly fra sol og nattens kulde.

Festens temaer er fællesskab, taknemlighed over livet og forventningen om den nye tid. Biblen siger at man skal bygge en løvhytte og bo i den i 7 dage. Den skal bygges af grene og materialer der forgængelige Den skal ikke være regntæt da man skal mindes om guds stjernehimmel over sig. Det hele skal være en bøn om at gud skal holde sit løfte og igen vil gøre alting godt.

# data[].attributes.attachment_caption
Musikinstrument man bruger Nytår og Israels uafhængighedsdag

# data[].attributes.body
læderbånd som bindes om armen og hovedet hver morgen hos jødiske mænd der har haft deres bar mitzvah

# data[].attributes.body
Knyttet snor, man bruger til bøn

# data[].attributes.body
en beholder der skal hænges ved døren til rum hvor der spises, bedes og soves. hovedårsagen var udgangen af slaveriet, så man kunne kende forskel på jødiske og egyptiske hjem

# data[].attributes.body
Ordet "Kiddush" betyder helliggørelse på hebraisk. Man drikker det fra en speciel Kiddush-kop, hvor der bliver hældt vin op i.

Teksten handler om udgangen af Egypten, og handler om at man går i synagogen om lørdagen og en lille '' diskussion'' om det er okay at kører hen i synagogen i bil, og at man værtfald fraholder mobilen derfra

Jødedommen er en monoteistisk religion og lærer som sådan, at der kun er én Gud, Jahve som alene er tilbedelsesværdig dette fortæller deres tro til deres Gud er meget hellig

Langt de fleste jøder forholder sig praktisk til reglerne, overholder de forbud, som de mener er centrale for, at man kan sige, at man ikke arbejder. Mange vil fx sige, at det er i orden at køre i bil til synagogen, men vil så undlade at tage deres telefon. Andre vil mene, at det er acceptabelt at se TV, hvis man slapper af med det.

# data[].attributes.body
er et tegn på det jødiske samfunds uslukkelige tro

# data[].attributes.body
Et klæde der bruges til bøn