# data[].attributes.body
Rekvisitter

2 håndklæder
Skumvaskeklude
Skraldespand
Sæbe
Creme til ansigt og overkrop + spatel?
Kæmpe protese + kæmpe tandbørste
Barbermaskine
Kam
Håndsprit
Handsker
SOSU-skjorter
Tandpasta
Deodorant
Parfume
Gurli Griskop og -tallerken
Computer til dokumentation

Rollespil

Heidi fortæller sin elev Marie om stedet og om Hans, som er udviklingshæmmet, har diabetes, er gangbesværet. Desuden er Hans’ adfærd præget af, at han tidligere har været beboer på Strandvænget.

De to går ind til Hans. Heidi siger godmorgen og fortæller Hans, at hun har en elever med.

Begge spritter hænder og tager handsker på.

Heidi beder hans om at komme over til vasken.

Heidi pudser briller

Heidi skifter handsker og rengør protese

Marie udfører øvre hygiejne på Hans.

Tager t-shirt af

Lægger håndklæde i skødet

Marie barberer

Vasker øjne og ansigt og hals

OBS tør hud

Tørrer med håndklæde

Vasker bryst og armhuler – med sæbe og dernæst vand

Tørrer

Vasker Hans’ hænder

Tørrer hænder

Deodorant

Parfume

Creme med spatel

Friserer hår

Giver t-shirt på

Hans går over til bord, som er dækket med Gurli Gris kop og tallerken

Heidi smører Hans’ ben

Heidi dokumenterer

# data[].attributes.body
https://stps.dk/da/ansvar-og-retningslinjer/vejledning/journalfoering/sygeplejefaglig-journalfoering/

# data[].attributes.body
Vi guider/ kommunikerer med borgeren i forbindelse med den øvre hygiejne

# data[].attributes.body
På sundhed.dk kan borgeren se sin journal, hvilken medicin han får, få svar på laboratorieprøver osv.
Borger kan få bevilliget hjælp til at læse og bruge Digital post på www.borger.dk
Husk du må ALDRIG bruge borgerens NemID eller nøglekort, men gerne vejlede ham gennem processen med at logge ind.
Evt. kontakte pårørende i samråd med borgeren, så de kan hjælpe med digital post og evt få fuldmagt til at logge på Sundhed.dk
Evt. hjælpe borger med at tage kontakt til borgerservice og blive fritaget for digital post.

# data[].attributes.body
Almindelige toliet
en toiletstol
et bækken i sengen
Borger skal evt. hjælpes med: afklædning, at han sidder godt på toilettet, toiletstolen eller bækkenet, bliver tørret, evt. vasket, evt. få ble på, få tæjet på, få vasket sine hænder
Vigtigt at observere urin og afføring. Er der ændringer/afvigelser. Evt. afføringsskema.
Grundig rengøring af bækken, kolbe eller toilietspand efter brug
Husk håndhygiejne, handsker, evt. engangsforklæde.

# data[].attributes.headline
Rengøring og vedligehold af hjælpemidler

# data[].attributes.subject
Rengøring og vedligehold af hjælpemidler

# data[].attributes.body
Hjælpemidler rengøres jævnligt

Obs på ergonomi

Tag ledning ud af stikkontakt inden rengøring

Håndhygiejne og evt handsker

Husk de hygiejniske principper

# data[].attributes.headline
Væskeskema - vigtigt at observere og evt. dokumetere, hvor meget borgeren spiser og drikker

# data[].attributes.subject
Væskeskema - vigtigt at observere og evt. dokumetere, hvor meget borgeren spiser og drikker

# data[].attributes.body
Fokus på ernæring og måltider, da mange ældre er underernærede og derfor mister energi og muskelstyrke. Også vigtigt ift, at forhindre sygdom, indlæggelse på sygehus og for at sikre et godt rehabiliterende forløb.
Fokus på vitaminer og næringsstoffer
Observer borgerens appetit, hvor meget han spiser og drikker, vægttab, indsunkne kinder, løsthængende tøj, der er blevet for stort.
Det er også vigtigt at sikre hyggelige rammer omkring måltidet.
Borger kan få bevilget hjælp til:

Forberedelse af mad og drikkervarer

Anretning af mad og drikkevarer

Hjælp til indtagelse af mad og drikkevarer

Hjælpe til at kassere gamle madvarer i eget køleskab

Hjælp til bestilling af dagligvarer eller hjælp til indkøb med ledsagelse

Oprydning efter måltidet og opvask

Vær obs på god køkkenhygiejne

# data[].attributes.body
Elektronik tåler ikke vand

Batteri der jævnligt skal skiftes

Ofte hjælpe med at: sætte høreapparat i og tage ud, tænde og slukke, rense og rengøre de forskellige dele, vedligeholde ved at skifte slange m.m., tage kontakt til høreklinik

Nogle kan have tendens til at danne ørevoks i øregangen især hvis de har høreapparat

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: HÅRVASK

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: HÅRVASK

# data[].attributes.body
Hvis det ikke er muligt at vaske håret i badet, er der mulighed for at bruge en shampoohætte, som er tørvask uden vand. Vær opmærksom på, om produktet indeholder stoffer, som borgeren kan have allergi over for.

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: KLIPNING AF NEGLE

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: KLIPNING AF NEGLE

# data[].attributes.body
I hjemmeplejen må du kun klippe, rense, pleje fingernegle
Du må ikke klippe tånegle. Det er en opgave for en specialuddannet fodterapeut. Forkert klipning af især tånegle, kan give senfølger. Er borgeren diabetiker skal man være særlig påpasselig.

Foretag håndhygiejne og brug engangshandsker

Læg en papirserviet under

Klip neglene over i en svag bue for at undgå nedgroede negle

Rens neglene med neglerenseren

Skub evt. neglebånd tilbage me den brede ende af neglerenseren.

Tilbyd at smøre håndcreme på hænderne.

Foretag håndhygiejne

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: BARBERING

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: BARBERING

# data[].attributes.body
Man kan enten anvende en skraber eller en maskine (maskine er velegnet for folk der ikke kan komme hen til vasken)
Fælles for begge metoder er at man altid skal barbere, så man følger skæggets groretning og barberer med hårene. Normalt gror skæg nedad på kinderne indtil kæben, og på halsen gror hårene opad, men der kan være individuelle forskelle.
Foretag først håndhygiejne og brug engangshandsker.

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: BØRSTNING AF PROTESE

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: BØRSTNING AF PROTESE

# data[].attributes.body
Dårlig protesehygiejne kan føre til, at borgeren får svamp i munden og dårlig ånde.
Delprotese:

De resterende tænder børstes på normal vis

Gummerne skal børstes med en blød tandbørste eller med en mundrensepind eller en våd engangsvaskeklud

Observerer du forandringer i gummerne, som fx hvide belægninger eller sår, skal du dokumentere dine observationer og give besked til ssa eller sygeplejersken

tandproteser er kostbare - pas på du ikke taber dem

Fremgangsmåde:

Forbered og inddrag borgeren

Foretag håndhygiejne, og brug engangshandsker

Læg en engangsvaskeklud i vasken for at beskytte protesen

Lad borgeren selv tage protesen ud af munden, og bed ham om at lægge den i skålen hvis muligt. Ellers...

Undermunden: fjernes med et pincetgreb med tommel og pegefinger.

Overmunden: Protesen sidder fast pga. undertryk mellem protese og gane. Sæt dine pegefingre på hver side af protesen i overmunden, og pres den ene side ned, så der kommer luft ind under protesen, så den slipper ganen.

Delprotese: sidder fast med bøjler på de naturlige tænder. Sæt en fingernegl på hver bøjle, og pres forsigtigt nedad i overmunden og opad i undermunden, indtil protesen slipper.

Børst protesen grundigt og systematisk med protesetandbørsten og flydende sæbe eller special tandpasta, der er beregnet til proteser (almindelig tandpasta ridser). skyl efter med rindende vand.

Børst gummerne med blød tandbørste, eller rens dem med mundrensepind eller en engangsklud.

Hjælpe borgeren med at få protesen sat i munden igen.  Først overmunden og dernæst undermunden.

Tag handsker af.

Foretag håndhygiejne

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: TANDBØRSTNING EGNE TÆNDER

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: TANDBØRSTNING EGNE TÆNDER

# data[].attributes.body
Vigtigt med god mundhygiejne, da det forhindrer huller i tænderne, svamp i munden og dårlig ånde.
Dårlig mundhygiejne kan i værste fald føre til alvorlige infektioner som fx lungebetændelse.

Foretag håndhygiejne

Brug engangshandsker

Håndsprit

Håndklæde som placeres på brystet under hagen

Lille skål til at skylle

Blød tandbørste med lille børstehoved - elektrisk eller almindelig

Tandpasta med flour

Børst alle tandflader med små cirkulære bevægelser i mindst to minutter. For at flouren skal virke, bør borgeren ikke skylle munden efter med vand, men blot spytte det overskydende tandpasta ud i skylleskålen.

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: KROPSVASK

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: KROPSVASK

# data[].attributes.body
Midler til kropsvask:

Engangsvaskeklude med mild sæbe

Vaskeservietter

Intimsæbe har lavere PH-værdi end andre sæber, ofte er PH på 3,5-4. specielt beregnet til nedre toilette.

Vaskecreme er sæbefri og erstatter sæbe og vand. Bruges især til nedre toilette, også ved afføring og ved borgere der har problemer med inkontinens.

Hjælp til kropsvask:

Komplet sengebad (borger er for dårlig til at kunne komme ud af sengen)

Hjælp i brusebadet

Får først udført nedre toilette i sengen – dernæst udfører borger selv eller med støtte øvre toilette

Opmærksomhed på bl.a. blufærdighed, kuldskærhed, inddragelse af borgeren, pladsforhold

Øvre toilette og vask af benene:

Vask af ansigt, arme og overkrop samt benene

Foretag håndhygiejne inden

Ved brug af almindelige engangsvaskeklude bruges vaskefad, vand og sæbe

Engangshandsker, evt. engangsforklæde

Plastikpose

mild, hudvenlig sæbe

pose til affald

to håndklæder - et til at afdække med og et til at tørre med

vasketøjskurv

rent tøj

Nedre toilette:

Håndhygiejne

Opmærksom på borgers blufærdighed - læg håndklæde under borgers bagdel, så den ene halvdel kan dække kønsorganerne og bruges til at tørre med.

Følg hele tiden princippet: fra rent til urent (urinrøret er det mest rene)  - indefra og ud (med undtagelse af vask af endetarmsåbning)

Skift til ren ny vaskeklud hver gang du skifter område

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp: HYGIEJNE

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp: HYGIEJNE

# data[].attributes.body
De hygiejniske principper og metoder:

Håndhygiejne:

Før rene procedurer/opgaver

Efter urene procedurer/opgaver

Både før og efter brug af handsker

Altid når du kommer ind i hjemmet, og når du forlader det.

Brug af værnemidler:

Handsker (altid ved våde eller/og urene opgaver), plastforklæder, skoovertræk, engangsmasker

Beskytter dig selv, andre og dine omgivelser

Planlægning af rækkefølgen af opgaverne:

For ikke at få spredt mikroorganismerne

Fra rent til urent

Oppefra og ned

Indefra og ud

Brug af tøj og uniformer:

Tøjet smides til vask efter endt arbejdsdag. Forhindrer at du tager mikroorganismer med hjem til familien og omvendt

# data[].attributes.body
Hudens udvendige barriere – overhuden

Overhuden (epidermis) er det yderste af vores tre hudlag. Det består af hornceller (keratinocytter). Inderst ligger horncellerne i et stamcellelag på hudens basalmembran. De deler sig og bliver til sidst i deres modning til forhornede (keratiniserede) celler yderst i overhuden. Processen forløber hele tiden, så hudens yderste lag konstant fornyes. En modningsproces tager cirka to måneder. Det betyder, at der hele tiden foregår en ret stor nydannelse af hudceller.

Modningen deler overhuden op i fem lag, der repræsenterer forskellige udviklingstrin af horncellen. Fra bunden hedder de: Stratum basale, stratum spinosum, stratum granulosum, stratum lucidum og stratum corneum. Det yderste lag af overhuden fungerer som hudens barriere mod omverdenen. Ved normal hud er den en uigennemtrængelig barriere. Populært sagt fungerer de forhornede keratinocytter som mursten i en mur, hvor fedtsyrer, kolesterol og ceramider (matrix lipider) udgør en effektiv mørtel.

Hudens forsvar mod aldring – læderhuden

Læderhuden (Dermis) er det mellemste af de tre hudlag og består primært af fibroblastceller, der producerer en tyk ekstracellulær matrix af kollagenfibre og elastiner. Læderhuden indeholder hudens hår-, talg- og svedkirtler. Desuden indeholder læderhuden sanseorganer og blodkar, der forsyner både læderhuden og overhuden.
Strukturerne i læderhuden er afgørende for hudens mekaniske styrke, elasticitet og smidighed. Det gør dem også centrale i hudens aldring, fordi netop nedbrydningen af kollagenfibre og elastin er karakteristisk for både lys- og kronologisk ældet hud.

Kroppens varmeregulering - underhuden

Underhuden (subcutis) er det nederste af hudens tre lag. Det består af fedtceller (adipocytter), enkelte fibroblaster og en meget løs, vandholdig ekstracellulær matrix. Matrixen danner nogle fibrøst afgrænsede puder (lobuli), hvori adipocytter og blodkar fordeler sig.
Fedtpuderne har en stødabsorberende funktion og er meget vigtige for hudens regulering af kroppens varmeledning og energiforbrug.

# data[].attributes.body
Hvis vi aldrig bliver rørt, så visner vi, hudsult er ikke en sygdom men meget peger på, at den kan føre til et markant dårligere helbred over tid. Sammenligningen med sult er god, idet den dels peger på at det er så dybt og naturligt et behov for mennesker, og samtidig signalerer hudsult. Mange ældre oplever hudsult, når de mister deres ægtefælle, eller man bare bliver ensom, da vil en berøring fra en anden menneske, eller kæledyr gøre vidunder.

Ideer til bevidst berøring - man kan eksempelvis tilbyde:
• At holde i hånd
• Give knus
• At tage under armen
• At sidde tæt, at holde om
• Massage: hænder, arme, nakke, hovedbund, ryg, underben og fødder.
• Manicure
• Wellness (fodbad, håndbad

Det kan du selv gøre for at stille din hudsult

1.    Tag et varmt bruse- eller karbad og nyd vandets tryk mod din hud.

2.    Læg dig i solen og lad dens varme stråler kærtegne din krop.

3.    Tag en svømmetur og mærk vandet omslutte dig.

4.    Forkæl dig selv med en god gang massage.

5.    Få en hund eller et andet kæledyr, som du kan kæle med.

# data[].attributes.headline
Teori relateret til personlig hjælp:  HUDPLEJE

# data[].attributes.subject
Teori relateret til personlig hjælp:  HUDPLEJE

# data[].attributes.body
Vigtigt at observere borgerens hud, og om huden har brug for ekstra pleje:

Individuelt og efter behov

Ældre har ofte tør hud, og de kan opleve, at der kommer hudkløe. De har derfor brug for ekstra pleje.

Personer med diabetes har øget risiko for at få hudforandringer, fx abnormt tør hud, hudinfektioner, eksem, sår på benene.

Brug af mild og hudvenlig sæbe, og at smøre sig ind i en god fugtighedslotion eller en fed creme, fx efter man har været i bad, kan afhjælpe tørhed og kløe i huden.

Krav til sæber og cremer:

Parfumefri og uden farvestoffer (for din sikkerhed og for at undgå, at du udvikler allergi)

Anbefales at borgeren anskaffer sig hudplejemidler, der er mærket med Den blå krans eller Svanemærket (Astma-Allergi foreningen).

En god sæbe til kropsvask bør være let sur og have en PH-værdi mellem 4,5 og 5,9, dvs så tæt på hudens naturlige PH-værdi på 5,5 som muligt.

En flydende, mild og hudvenlig sæbe bevarer de naturlige hudfedtstoffer og balancen i huden.

Creme indeholder mere fedt end lotion og er velegnet, og at foretrække frem for lotion, hvis ældre borgere har problemer med tør hud.

Lotion tilfører huden fugt, men efterlader ikke huden  så fedtet, som ved creme. Kan med fordel anvendes til pleje af normal hud og for at forebygge tør hud.

Barrierecreme virker vandafvisende. Bruges ofte i skridtet, hvis borgeren fx har inkontinensproblemer.