# data[].attributes.headline
"האמנם חל שינוי במעמד האישה"- איתי לוי (עבודת תיקון)

# data[].attributes.subject
"האמנם חל שינוי במעמד האישה"- איתי לוי (עבודת תיקון)

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב על הצדק שהשיגה קלייר ביצירה "ביקור הגברת הזקנה"
בסיפור זה קיים עיקרון "מידה כנגד מידה". קלייר נוקמת באיל על מעשה שעשה לה לפני 45 שנה שבעקבותיו גורשה מהעיר, הפכה זונה ונאלצה לבנות את עצמה מחדש. בכך איל למעשה "הרג" את קלייר. בעקבות התעשרותה, קלייר חוזרת לנקום ולהשיג צדק כשהיא "מושכת בחוטים". אבל מתעוררות בי שאלות רבות: האם כך צריך להיות מושג צדק? האם רק נשים בעלות כסף יכולות להשיג צדק גם בימינו?

אמשח שתגיבו על פרשנותי לגבי הצדק בסיפור "ביקור הגברת הזקנה"

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
האם היה צדק חברתי מאז ומעולם? - אדר בן חמו- סופי!

# data[].attributes.subject
האם היה צדק חברתי מאז ומעולם? - אדר בן חמו- סופי!

# data[].attributes.body
בעבודתי עניתי על אחת מהשאלות והתשובה היא:
אי השוויון המגדרי בסדר הבריאה משתקף בכך שאלוהים קודם ברא את האדם, ואחרי זה ברא את האישה מהצלע של האדם, מה שמשקף על אי שוויון בין המינים והבדל עצום במעמדות מכיוון, שהאישה נוצרה מהצלע של הגבר מה שמראה על מעמד נחות מהגבר וסוג של תלותיות בו…

אי השוויון המגדרי הזה בא לידי ביטוי עד היום בכך שיש הבדלים עצומים בין גברים לנשים בהמון תחומים עד היום. לדוגמא: כיום יש עדיין מקומות עבודה שבהן גברים מקבלים שכר גבוה מנשים על אותה עבודה ששניהם מבצעים.

מה אתם חושבים על תשובתי, האם את מסכימים?

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי - האם יש צדק חברתי בעולם האמיתי?

# data[].attributes.attachment_link.description
“העיוורת”- מאת יעקב שטיינברג

# data[].attributes.headline
כיצד באה לידי ביטוי הפללה על רקע אתני? - יהלי נחום

# data[].attributes.subject
כיצד באה לידי ביטוי הפללה על רקע אתני? - יהלי נחום

# data[].attributes.body
מוזמנים לקרוא את השאלות המצורפות לשירים ולהגיב את דעותיכם.
אני חושב שהפללה על רקע אתני באה לידי ביטוי הרבה יותר מידי ובהרבה יותר מידי מקומות וזה דבר שלאחר כלכך הרבה שנים של גזענות אנחנו כבר צריכים להבין שלא אמור לקרות.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה - עומר דרר

# data[].attributes.subject
תגובה - עומר דרר

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב על הציטוט שבבחר איתי מזרחי מתוך השיר "מציאות אחרת" של איזי - לפי דעתי עולם צודק הוא דבר שלא יכול להתקיים ללא יצירת עולם חדש בו קיימת סלקציה ורק אנשים אשר מקבלים את השונה במלוא מובן המילה רשאים להתקיים בו. אנשים כאלה מוגדים בעייני "אנשים נאורים" מכיוון שהם מסוגלים לראות כל אחד באופן מיוחד ולקבל אותו בתור מי שהוא.
לדעתי עולם שכזה צריך להיקרא "גן עדן".
מי יודע? אולי בגן העדן התנ"כי קיים שיוויון וצדק בצורה נאורה שכזאת.

# data[].attributes.headline
האם כסף יכול להיות אמצעי לעשיית צדק? - עומר דרר

# data[].attributes.subject
האם כסף יכול להיות אמצעי לעשיית צדק? - עומר דרר

# data[].attributes.body
בעבודתי בחרתי להתייחס לשיר "הומלס אחד בזמנהוף" שנכתב על ידי גיל קופטש. היננתי מתחבר לשיר בצורה יוצאת דופן מכיוון שהוא מתקשר לנקודות אישיות בחיי. השיר מדבר על כל חסרי הבית בישראל שאין להם אמצעים כלכליים לקנות מגורים במדינתינו. הוא מציין שמות של רחובות מוכרים מהעיר תל אביב. גיל מפנה שאלה לאלו ושואל אותו עד מתי יצטרך לעצום את עיניו מתופעה זו אשר הוא מתאר אותה בעזרת המילה "הסבל שקורה ברחוב". הנני מסיק שהוא מרגיש מאוד לא בנוח בסיטואציה בה אינו יכול בתור אינדבידואל להשפיע על כל חסרי הבית בישראל. בקליפ של השיר ניתן לראות את גיל פותח פחים ציבוריים במטרה לחבר את הצופים למציאות הקיימת בה אנשים מחפשים בפח אוכל ומוצרים אשר יוכלו למכור או להשתמש בהם. אנו חיים בעולם בו כסף יכול לחולל שינוי אמיתי בעולם ואף ליצור צדק. הייתי שמח לזכות באפשרות לקבל החלטה מדינית בנושא ולהביע דעתי בתקשורת. ברצוני להוסיף שהנני מודאג מעתיד דורי בעניין הדיור מתוך גידול באוכלוסיה ושטח קטן ביחס לעתיד האוכלוסין בישראל.
הינני מקווה שמדינתינו "תרים את הכפפה" ותיצור שינוי בנושא הדיור למען שיוון מינימלי (שלדתי הוא דיור בסיסי) לכל אזרחי ישראל באשר הם בני אדם.
אנא מכם שמעו את השיר והביעו דעתכם בנושא.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה - ליאן יצחק

# data[].attributes.subject
תגובה - ליאן יצחק

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב לאיתי מזרחי על דעתו בנושא הציטוט שבחר מהשיר "מציאות אחרת" של איזי. אני מרגישה חיבור והזדהות למילות המשורר ואפילו יכולה לנסות להרגיש את הרגשות שהיו בליבו בזמן כתיבת השיר. אני מסיקה מהמילים שכתב איזי שהוא מרגיש שקיימת תקווה לעולם הוגן בו יש שיוון בחברה.
ברצוני לצטט מהשיר ציטוט נוסף שהתחברתי אליו בצורה יוצאת דופן - "למות רודף בצע או לחיות רודף יושר".
אני מאוד מסכימה עם מילות הציטוט מכיוון שציטוט זה מהווה דילמה שקיימת בעולמינו ואני חווה אותה בחיי היום יום.
באופן אישי הייתי שמחה לחיות בעולם הוגן ולראות שיוון טהור שמגיע מתוך קבלה והכלה של כולנו בתור בני אדם.

# data[].attributes.headline
תגובה - הילה יוסף

# data[].attributes.subject
תגובה - הילה יוסף

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב על השיר "מציאות אחרת" בעבודה של איתי מזרחי. אני מסכימה עם דעתו וחושבת כמוהו, שהעולם אף פעם לא יהיה צודק והוגן. ללא גזענות, אפליות על סמך מגדר, נטייה מינית, כסף, דעות קדומות ועוד סטיגמות המשתייכות לנושאים אלה.
מכיוון שזהו טבעו של האדם משחר ההיסטוריה, האדם התנשא, קינא, וגם השפיל אחרים כי חשב שהוא ותרבותו יותר נאורים ונעלים מהם. תופעה זו קרתה גם בתחילת ימיה של מדינת ישראל עם העליות הרבות מאירופה והמזרח, שנוצרה מין דמות של "היהודי החדש" שאותה כמובן בנתה התרבות האשכנזית הנעלה יותר מהמזרחית. ורצתה לגרום לה להישכח מין הארץ. בנוסך יש את הדוגמה של היטלר שהמציא את כל תורת הגזע שמתבססת על הרעיון שהוא ועמו יותר נעלים ונאורים מכל העמים מסיבה מסוימת שהוא החליט. ולכן אני מסימה עם איתי וחושבת שלא יהיה עולם צודק לחלוטין כי לכל אדם יש את החינוך שלו והשקפת עולמו. לטוב ולרע. אפשר רק לשאוב לעולם הוגן וצודק יותר!

# data[].attributes.body
בחרתי לשים את השיר "צדק חברתי" שכתב והלחין יונתן רוזן מכיוון שאני מתחברת למילות השיר, ומכיוון שנוגע בי בפאן האישי באופן יום יומי. יהונתן שר על רצונו העז לחיות בעולם צודק ואומר "כל מה שאני רוצה זה שיוון הזדמניות". צדק יכול להתפרש בהמון דרכים שונות ולפעמים צדק לדעת אדם אחד הוא חוסר צדק של אדם אחר. אהבתי את השיר מכיוון שהוא מדבר על נושא שמעניין אותי.
אני מזמינה אתכם להאזין לשיר "צדק חברתי" ולהגיב -האם השיר מעניין אתכם והאם נגע בכם בפאן האישי?

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה- אדר בן חמו

# data[].attributes.subject
תגובה- אדר בן חמו

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב לליאור קוסמן על השיר ״חדר משלי״ של ארקדי דוכין.
הגרסה המחודשת של השיר עם מוקד ההגנה לבטיחות ברשת ממחישה את העוצמה והמילים של השיר, ואת הכוונה שלו. המילים עוצמתיות ומדברות על הנושא חרם וצדק חברתי מאוד התחברתי לשיר ושמחה שמעלים מודעות בצורה כזאת לדורות הבאים שיבינו שאין מקום לחרם ובריונות ברשת בעולם מתקדם כמו שלנו. הכי התחברתי לחלק
לכולנו מותר
להיות חלשים רק
לא לאטום אוזניים
לא לעצום עיניים
לא לאבד ידיים
גם בימים קשים
שמזכיר לנו לא להתעלם שאנחנו רואים מקרה כזה מול העיניים או שומעים ישר לפעול ולא לשמור על שתיקה. מקווה שיום יבוא ונחייה בחברה מתוקנת יותר.

# data[].attributes.headline
רועי צולשיין

# data[].attributes.subject
רועי צולשיין

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב על העבודה של תמר ולשתף שלדעתי נקמה כן יכולה לגרום לצדק אך לא בכל המקרים. נקמה בדרך כלל מגיעה מרצון להגיע לצדק בתגובה למעשה לא צודק שנעשה. למרות זאת פעמים רבות הנקמה מונעת מכעס או מרגשות אחרים ולכן היא לא תמיד הוגנת וקיצונית מידי בתגובה למעשה.

# data[].attributes.headline
‏שחור על גבי לבן

# data[].attributes.subject
‏שחור על גבי לבן

# data[].attributes.body
‏האם יהיה סוף לחוסר הצדק והשוויון בין תרבויות?

‏בעבודתי בחרתי להתייחס לנושא מאוד כאוב ויש האומרים בעייתי, הגזענות שיש בעולם.
‏בעבודתי בחרתי להתייחס למספר דוגמאות אחת מהם היא חלק מנאום של מרטין לותר קינג שבו מדבר על הרצון לשנות ‏התיחסה מעמדות בארצות הברית ובו מחולל מהפכה ששינתה את העולם.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה - אגם צרויה

# data[].attributes.subject
תגובה - אגם צרויה

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב על השיר בעבודה של עדי דותן "You dont own me" .

התחברתי למילות השיר מאוד, שנים רבות התייחסו לנשים בתור רכוש ולא מעבר, "מישהי שאמורה לחמם את המיטה לגבר" - כצעצוע. השיר האישה חוזרת ואומרת שהגבר הוא לא הבעלים שלה, הוא לא קובע עלייה ואינו יכול להשפיע על החלטותיה ומעשיה. שהיא לא בסה"כ משהו להראות לחברים שהיא מישהי בתור עצמה, היא בן אדם, נפש חופשיה, ואין לאף אחד ולאף גבר זכות על חייה ועלייה. האישה שרה בביטחון ובקול מפתה ונעים שמביא את שומת הלב לבנים. היא מדברת ישר ולעניין, ולא דרך רמזים עקיפים היא מציבה את מה שהיא רוצה מהבנים - חופש, עצמאות. שניקח אותה בתור אישה השווה לכל אחד בין עם זה גבר לאישה, כבן אדם.

# data[].attributes.headline
מהו צדק חברתי? אורי אברהמי

# data[].attributes.subject
מהו צדק חברתי? אורי אברהמי

# data[].attributes.body
https://midrashi.tarbuty.org.il/page?id=6266beff1c08a23fd5f42f29

מה משמעות הקריקטורה?
המשמעות היא שצדק לוקחים ולא מקבלים. כלומר שצריך להילחם ולעבוד קשה בשביל להשיג את הצדק החברתי.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.body
אני בחרתי להתייחס לשיר רחבת הריקודים ששמתי מתחת לשאלה "מהי השפעת העוול על מציאת הזוגיות?" כאשר הבית המודגש בשיר מדבר על הצד השני, על זה שהיא צריכה לקבל אותו ככה, ואת התקווה של הבחורה שאיתה זה יהיה שונה, היא תשנה אותו, תעזור לו לתקן את עברו. "את חושבת וודאי שאיתך הוא יחזור למוטב" משפט זה מוכיח את תקוותה לכך שאיתהזה יהיה שונה, הוא יחזור למוטב ומצד שני "עם קופת שרצים מצלצלת תלויה על הגב, למה לך לסבך את עצמך בחיים שכאלה" כאן היא שוקלת את הדברים שאיתם צריך להתמודד כאשר את בוחרת להיות עם אדם שחייו לא שפעו עליו ולא עזרו לא מבחינת בחירותיו \ גורלו, וזה מצריך התמודדות רבה עם סודות ובעיות של האדם ולעזור לו עם ככה

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה- עדי דותן

# data[].attributes.subject
תגובה- עדי דותן

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב לגלי זני על שאלתה "אתם חושבים שהתמונה הזאת הוגנת?"
התמונה ממחישה אי שוויון כלכלי בין אדם אחד במעמד כלכלי גבוה אשר הוא לבד נמצא בכף המאזניים עם המשקל היותר גבוהה אל מול קבוצת אנשים במעמד כלכלי נמוך יותר הנמצאים בכף המאזניים עם המשקל הנמוך.
לדעתי, התשובה היא לא! מי החליט שהאדם העשיר שווה יותר מקבוצת אנשים ענייה, כמות הכסף שיש לאדם בכיס לא אמורה להשפיע על ערכו ויותר מזה אדם יכול להיות הכי עשיר בעולם ועדיין להרגיש בודד ועצוב. ובמקום אחר יהיה אדם עני ששמח ומאושר מכיוון שבסופו של דבר כסף הוא לא הדבר הכי חשוב ויש ערכים הרבה יותר חשובים ומשמעותיים כמו משפחתיות וחברות.

# data[].attributes.headline
מה מונע מצדק חברתי להתקיים? - הילה יוסף

# data[].attributes.subject
מה מונע מצדק חברתי להתקיים? - הילה יוסף

# data[].attributes.body
בעבודתי בחרתי לכתוב על המחזה "ביקור הגברת הזקנה" העוסק במסע הנקמה של הגברת הזקנה, הלוא היא קלייר, אחר איל בשל העוול שגרם לה כשהיו צעירים. שאלתי היא בעצם מה מונע מצדק חברתי להתקיים "בסיפור הגברת הזקנה"?

לדעתי קלייר היא זאת שמונעת מעצמה את הצדק החברתי, בשל החיפושיה הרבים אחר נקמה כלפי איל במשך שנים בעזרת כספה הרב, ומאמציה הרבים להעניש אותו על שפגע בה זילזל בה וזנח אותה לטובת משהי אחרת בצעירותה. היא חושבת שהנקמה תעניק לה איזשהו שקט, סיפוק מסוים או אולי סגירת מעגל אך היא טועה, מכיוון שנקמה זהו הפתרון הפשוט שכנראה לא יעניק לה את סגירת המעגל שהיא כל כך חושקת בה, אי שקט ואף חרטה בטווח הארוך.
האם אתם חושבים שנקמה כן תעזור לקלייר לסגור מעגל והיא לא מונעת את הצדק בסיפור? או שאתם חושבים כמוני?

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
האם אנשי המעמד הגבוה מקבלים יחס טוב יותר?- גלי זני

# data[].attributes.subject
האם אנשי המעמד הגבוה מקבלים יחס טוב יותר?- גלי זני

# data[].attributes.body
בעבודתי בחרתי להתייחס לשיר "די נמאס לחטוף מכות" שנכתב על ידי מתי וסיאן כספי. השיר מתקשר באופן ישיר לנושא שבחרתי לדבר עליו, "מול רב מקובל שקיבל חנינה לאחר שהורשע בשידול ובעילה", דוגמה למשפט מהשיר שמדבר על מישהו, במקרה הזה רב מקובל, אשר מהמעמד הגבוה ומקבל יחס מועדף- מקבל חנינה, למרות שמקומו אמור להיות בכלא. לדעתי השיר מתאר באופן מדויק מאוד את המצב הלא צודק במדינה שבו אנשי המעמד הגבוה מקבל יחס טוב יותר מאנשי המעמד הנמוך. שיר מדהים שמעביר מסר חשוב מאוד שלא מקבל מספיק יחס, והמסר הוא שהחברה, הממשלה ובעצם כל האנשים שיש בכוחם לשנות את המציאות שבא אנו חיים, שהמעמד הגבוה תמיד יקבל יחס טוב יותר מאשר המעמד הנמוך צריכים לעשות משהו.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.body
תגובה - יעל אשכנזי
אני רוצה להגיב לגילי צח על שאלתה לגבי השיר "האתיופי שיכלתי להיות" שנכתב על ידי יוסי צברי.

ניתן לראות שהדובר של השיר , אשר ידוע לנו שהוא ממוצא תימני מזדהה עם העולה האתיופי בכך שמתאר את אדם כאתיופי כאדם שצריך להיות גאה בדתו ובעצם שיוכו לעדה שלו. "הייתי מספר בגאווה שאני בנם של החכם באדם ושל מלכת שבא" .  עוד ניתן לראות את ההזדהות של הדובר לעולה האתיופי על ידי ציון של עברו המפואר של עדתו ואת הקשיים והתלאות שעברו, ועל ידי כך צריך להבין את המשמעות הרבה שעומד מאחורי עברו ודבר שמחזק ללא עוררין את שיוכו לעם הנוכחי שלו ישראל. עקב כל הקישורים והמילים שמתארות גאווה בשיוך לעדה האתיופית ניתן להבין באופן מובהק שהדובר מזדהה עם העולה האתיופי.

# data[].attributes.headline
כיצד אי צדק בא לידי ביטוי בגזענות? - יעל אשכנזי 

# data[].attributes.subject
כיצד אי צדק בא לידי ביטוי בגזענות? - יעל אשכנזי 

# data[].attributes.body
בעבודתי בחרתי להתייחס לשיר "תיקון הריחות" שנכתב על ידי ארז ביטון -  "אני לומד לאכול גלידה מבדולח מאוטו שמשמיע קולות של ציפורים בערב" - ציטוט זה בא לידי בשאלה שלי בכך שדובר השיר מרגיש שהוא חייב להכיר בעדה שונה בחייו כי הוא מרגיש שהחברה לא מקבלת אותו בעדותו המקורית - המזרחית , הדובר מרגיש שבשביל להתקדם הוא חייב לשנות את הרגליו וללמוד את מנהגי והתנהגותה של העדה השונה וכך אי צדק בא לידי ביטוי בגזענות.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
האם בימינו יש העדפה של גברים על פני נשים? עדי דותן

# data[].attributes.subject
האם בימינו יש העדפה של גברים על פני נשים? עדי דותן

# data[].attributes.body
השאיפה לשוויון בין גברים לנשים אינה נושא חדש בשיח הישראלי ולא בשיח הדמוקרטי בכלל. למרות הניסיונות לחיסול אי השיוויון, העולם עדיין רחוק משוויון מגדרי. אי לכך השאלה עדיין עומדת- מה יש לעשות למען כינון השוויון בין המינים? לדעתי, בשביל לקבל צדק אמיתי צריך להתחיל בחינוך. החינוך הוא שייצור תרבות שונה של תעסוקה וייצוג נשי. לשם כך יש להעלות פעם אחר פעם את המודעות לאי-שוויון בין המינים ולהביאה ללב השיח הציבורי במטרה למגרו. ומה דעתכם האם אתם חושבים שיש דרך להגיע לשוויון מגדרי או שלעולם תישאר העדפה של גברים על פני נשים?

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
האם יש צדק חברתי בעולם האמיתי? - אדר בן חמו

# data[].attributes.subject
האם יש צדק חברתי בעולם האמיתי? - אדר בן חמו

# data[].attributes.body
בעבודתי עניתי על האחת משאלות והתשובה היא:
אי השוויון המגדרי בסדר הבריאה משתקף בכך שאלוהים קודם ברא את האדם, ואחרי זה ברא את האישה מהצלע של האדם, מה שמשקף על אי שוויון בין המינים והבדל עצום במעמדות מכיוון, שהאישה נוצרה מהצלע של הגבר מה שמראה על מעמד נחות מהגבר וסוג של תלותיות בו…

אי השוויון המגדרי הזה בא לידי ביטוי עד היום בכך שיש הבדלים עצומים בין גברים לנשים בהמון תחומים עד היום. לדוגמא: כיום יש עדיין מקומות עבודה שבהן גברים מקבלים שכר גבוה מנשים על אותה עבודה ששניהם מבצעים.

מה אתם חושבים על תשובתי, האם אתם מסכימים?|

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי - האם יש צדק חברתי בעולם האמיתי?

# data[].attributes.attachment_link.description
“העיוורת”- מאת יעקב שטיינברג

# data[].attributes.headline
תגובה יובל בן אבו-אני רוצה להגיב ליהונתן שטיין על השיר ״שווים״ של עיליי בוטנר.לשיר יש משמעות גדולה מאוד.אני מאוד מתחברת לנושא השיוויון גם אני בחרתי בו אז אני מאוד מזדהה עם השיר. המשורר אומר ״ואולי יבוא יום ונהפוך שווים״… גם הוא מחכה ליום שזה יקרה שיהיה שיוויון בין כולם. לא משנה אם הוא גבר או אישה,אם הוא ערבי או יהודי העיקר שכולם יהיו שווים. הלוואי יגיע היום וכולנו גם נפעל למען זה ולא רק נדבר על הנושא שיבינו את החשיבות מאחורי המילים,שיבינו את המשמעות.

# data[].attributes.subject
תגובה יובל בן אבו-אני רוצה להגיב ליהונתן שטיין על השיר ״שווים״ של עיליי בוטנר.לשיר יש משמעות גדולה מאוד.אני מאוד מתחברת לנושא השיוויון גם אני בחרתי בו אז אני מאוד מזדהה עם השיר. המשורר אומר ״ואולי יבוא יום ונהפוך שווים״… גם הוא מחכה ליום שזה יקרה שיהיה שיוויון בין כולם. לא משנה אם הוא גבר או אישה,אם הוא ערבי או יהודי העיקר שכולם יהיו שווים. הלוואי יגיע היום וכולנו גם נפעל למען זה ולא רק נדבר על הנושא שיבינו את החשיבות מאחורי המילים,שיבינו את המשמעות.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה- גלי זני

# data[].attributes.subject
תגובה- גלי זני

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב לשאלה של איתי מזרחי בסיפור "העיוורת"- לדעתי זה נכון שבעולם ללא צדק ניצול אנשים בעלי מום יהיה דבר שכיח מכיוון שבעולם ללא צדק ניצול אנשים היה דבר עקבי כי לא היה כזה דבר בכלל עונש או חשיבה שגוייה, כולם היו מנצלים את כולם במיוחד את בעלי מום, וזה דבר נוראי אפילו לחשוב עליו, אך לצערנו זה דבר שקורה גם כיום בעולם שקיים בו צדק אבל לצערנו יש גם אנשים לא טובים ונצלנים.

# data[].attributes.headline
האם שיוך עדתי יוצר הבחנה מעמדית?- גילי צח

# data[].attributes.subject
האם שיוך עדתי יוצר הבחנה מעמדית?- גילי צח

# data[].attributes.body
יוסי צברי הינו אומן "ספוקן וורוד" ממוצא תימני אשר עוסק רבות בנושאים של אפליה עדתית ואי צדק חברתי. בשיר הזה יוסי מזדהה ומדבר בשמו של עולה חדש מאתיופיה המנסה להשתלב בחברה הישראלית, ללא הצלחה. בשיר הוא מחזק את מעמדם של יהודי אתיופיה ומזכיר לקורא שגם הם שותפים לחברה הישראלית ובעלי זכויות שוות. אבל, צבע עורם הכהה תמיד יזכיר את מוצאם האתיופי ואת כך שהם מהגרים. לכן תמיד יסבלו מהתנכלות מצד העליות הקודמות.  גם יוסי צברי בעל עור כהה ה"מסגיר" את מוצאו התימני. הוא גאה לדבר במבטא תימני של ח' וע' ומבקש גם מאחיו האתיופים להתגאות במוצאם , ומאתנו הקוראים להתייחס אליהם כשווים ובעלי מעמד.

אני מאוד התחברתי לשיר מכיוון שהוא כתוב בהומור והשימוש בביטויים בשפה העברית כמו: "מלח הארץ" להענקה של משמעות חדש. בנוסף, התחברתי לכך שהוא מדבר בשמם של האתיופים ממקום של כבוד והערכה.

אני מזמינה אתכם לקרוא את השיר, ולהגיב מה דעתכם על כך שיוסי צברי (ממוצא מזרחי) מדבר בשמם של העולים האתיופים, האם יש הבדל במעמדם החברתי?

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה- גילי צח

# data[].attributes.subject
תגובה- גילי צח

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב לרועי צולשיין על שאלתו לגביי הציטוט מהשיר "כל החבר'ה" של הלהקה מוניקה סקס.

בשיר מתואר על מקרה שבו חבורת נערים שאנסו בחורה. לפי השיר הנערים הללו היו נערים מ"הסוג שהולך לקרבי... מרים את דגל בטקסים בבית ספר ובתנועה.. הם למדו בצופים איך לקשור את החבל"- כלומר הם נערים טובים, מוסריים, ובעלי ערכים, לא מהסוג של הנערים שאונסים בחורה. בסופו של דבר הנערים קיבלו עונשים מקלים: "השופט הקל את העונש, כי לא צעקת ולא היית בתולה". בית המשפט במידה מסוימת בחר להאמין לנערים ולהקל על עונשם מכיוון שהם נערים "מבית טוב", אך הנערה נעמדה אל מול מערכת המשפט האטומה והאכזרית וסבלה מחוסר צדק חברתי רק בגלל שהנערים היו במעמד יותר גבוה ממנה-"החוק היבש לא נרטב אף פעם, אפילו לא מדמעה של ילדה.

כותבי השיר בחרו להגיד שהנערים "לא מהסוג שהולך לכלא, הם מהסוג שהולך לקרבי", כלומר שהנערים הללו מעל לחוק ושהם ניצלו את מעמדם בחברה בכדי לקבל דין מקל.
אני חושת שהדבר העצוב ביותר הוא שהשיר הזה נכתב לפני כמעט שלושים שנים, אך עדיין בתי המשפט מתייחסים לקורבנות האונס כאשמות ומקלים בעונשם של האנסים, וישנה תחושה שעדיין אין צדק חברתי בנושע לדין בבית המשפט.

# data[].attributes.headline
תגובה - רן כרמל

# data[].attributes.subject
תגובה - רן כרמל

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב לתמר שבת על השאלה "האם נקמה משיגה צדק?"
לדעתי נקמה היא השגת צדק במובן חלקי. כלומר, כאשר בן אדם נוקם באדם אחר הוא בעצם משיג את הצדק האשר ראוי לאותו אדם לפי דעתו ולא בהכרח לפי הדרך הישרה וההגונה להשיג צדק. לדוגמא, יתכן מצב כי בן משפחה של אדם כל שהוא ימות כתוצאה מרשלנות של אדם אחר. במצב זה הצדק ההגון הוא הכנסת האדם הפוגע לכלא על גרימת מוות ברשלנות אך יתכן מצב ולפי דעתו של האדם אשר בן משפחתו נפגע השגת הצדק תתקים רק כאשר הוא יפגע בחייו של אדם ממשפחת הפוגע ולכן לדעתי נקמה היא צדק חלקי.

# data[].attributes.headline
מה יקרה בעולם בו לא יפעלו נגד הגזענות?

# data[].attributes.subject
מה יקרה בעולם בו לא יפעלו נגד הגזענות?

# data[].attributes.body
בשיר "אזיקים על הידיים" של טדי נגוסה הוא משתף על הקושי והתמודדות האישיים שלו ושל בני עדתו. בשיר הוא מתייחס לקושי שלו עם התייחסות החברה ולמשטרה בפרט עם צבע עורו. אני מסכים מאוד עם דבריו של טדי בשיר וביוחד עם הקטע הזה בשיר -  "צלם לפלאפון תעלה לפייסבוק, תקומם רק אחדים שיקומו לתת לו את
זה לא משנה מזמן הוא כבר לבד, לצערו הרב אין לו עורך דין או כסף במשפט
יש פה פאק, במערכת משהו רקוב"
ואני חושב שללא אנשים כמוהו שנלחמים בגזענות העולם היה במצב אחר.
ניתן להתבלבל ולחשוב שהקטע הזה מדבר על תקופה מהמאה הקודמת אך קטע זה נכתב ב2018 מתוך חויותיו האישיות של האמן.
אני מזמין אותכם לשמוע את השיר "אזיקים על הידיים" של טדי נגוסה ולהגיב מה לדעתכם היה קורה לולא לא היו נלחמים בגזענות.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה - תמר שבת

# data[].attributes.subject
תגובה - תמר שבת

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב על הציטוט מבית המדרש של ליאור קוסמן.  “אשר אנו חותרים לצדק בעבור עצמנו, זה אף פעם לא נבון לנהוג באי-צדק כלפי אחרים”.
התחברתי מאוד למשפט זה משום שאני נתקלת בהמון מקרים שאנשים מצפים שיתנהגו אליהם בכבוד ויתייחסו אליהם בצורה יפה, אך הם מסכימים לעצמם לנהוג בצורה מאוד לא מכבדת וזה סותר את הרצונות שלהם וגורם לכבוד העצמי שלהם להיעלם. אני חושבת שכדיי לקבל יחס טוב ויפה מהסביבה אתה צריך לנהוג כלפיי החברה כפי שאתה רוצה שיתנהגו אלייך וככה התיקון החברתי יעשה. לא משנה אם האחר קצת שונה ממך, ותמיד תתקל באנשים ששונים ממך מהמון נסיבות וגורמים, אתה תמיד צריך לכבד את כולם ולהתנהג יפה. אני מאוד מאמינה בקארמה ושאם תיתן יחס לא יפה לסביבה הסביבה תחזיר לך את היחס שנתת, ולהפך.

# data[].attributes.headline
תגובה-בר קורן

# data[].attributes.subject
תגובה-בר קורן

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב לעידו על הציטוט מסיפור העיוורת ״רוצח, הן עיניים לך״.
סיפור העיוורת מדבר על המון זלזול שמתבצע כלפיי חנה ספיציפית בסיפור, ואנשים עם מוגבלויות.
השפיטה של החברה וההתייחסות שלהם כלפיהם זה דבר שרואים ביום יום. עצוב לדעת שזה ממשיך להתקיים ככה ואף אחד לא עושה עם זה כלום. המחשבה שאפשר לנצל ולרמות אחרים רק בגלל מוגבלות שלהם זה דבר נוראי.
נורא התחברתי לקטע הזה מכיוון שזה מתקשר לחלק שעשיתי גם על סיפור העיוורת.

# data[].attributes.headline
תגובה עידו יעקבי 👯

# data[].attributes.subject
תגובה עידו יעקבי 👯

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב לכתבה שבר צירפה, ״למה לא מגיע לנו גם״.
ממש התחברתי לחלק הזה הוא גם ממש דומה למה שאני עשיתי.
זה מדבר על נושא נורא נפוץ וחשוב וצריך לקבל יותר יחס מהציבור בהקדם האפשרי!
זה כלכך לא הוגן כל הסוגיה הזאת, לאנשים עם כיסא גלגלים אין אפשרות לגשת למקומות ממש כמו שציינתי אצלי.
גם לנכים יש מקומות חנייה מיוחדים, כי הם זקוקים להם, ואנשים מנצלים את המקומות האלה ואז לא נשאר למי שבאמת צריך.
ויש מקמות שלא מקבלים כלבי נחיה, וזה לא מקובל על הדעת.
אך לצערנו, נושא זה לא מקבל מספיק תשומת לב וזה חוסר צדק מוחלט.

# data[].attributes.headline
תגובה - אסף עמר

# data[].attributes.subject
תגובה - אסף עמר

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב על "יש לי חלום/ מרטין לותר קינג" של רועי. לדעתי מרטין הצליח להגשים את החלום שלו כי אנשים שחורים נמצאים כעת במעמד שווה ולא במחיר התרבות שלהם. יש אנשים שחורים רבים שנזכרים לטובה בגלל האישיות שלהם כמו מרטין לותר קינג או מוחמד עלי.

# data[].attributes.headline
אסף עמר - מה אתם רוצים ממני

# data[].attributes.subject
אסף עמר - מה אתם רוצים ממני

# data[].attributes.body
https://midrashi.tarbuty.org.il/page?id=62321fc01c08a23fd5f42e79
ברצוני להגיב על השיר תיקון הריחות. הכותב בו מעביר את המסר שפשרות תרבותיות הם בסדר. אני מסכים עם הדעה שלו כי לדעתי ישראל היא מדינה שהתרבות שלה הוא השילוב של הרבה תרבויות שונות. אני מזמין אתכם להביע את דעתכם בנושא

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
היכן מתוארות עוולות כלפי חסרי ישע? בר קורן

# data[].attributes.subject
היכן מתוארות עוולות כלפי חסרי ישע? בר קורן

# data[].attributes.body
https://midrashi.tarbuty.org.il/page?id=623cc7921c08a23fd5f42eb6 הסרט ״בית מלון לכלבים״ הוא סרט מעניין ומאוד מצחיק על אחים שרוצים לגדל כלב אך הוריהם לא מאפשרים. כתוצאה מזה הם מוצאים מלון נטוש ומחליטים לגדל בו את הכלב שלהם. במהלך הסרט הם מוצאים עוד כלבים שמתעללים בהם ונלקחים למקומות לכליאת כלבים. הם מוציאים אותם משם ומטפלים בהם בעצמם, ופותחים את ״בית המלון לכלבים״ שלהם.
סרט מדהים ואני מאוד ממליצה לראות.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי - היכן מתוארות אבלות כלפי חסרי ישע?

# data[].attributes.attachment_link.description
היכן מתוארות אבלות כלפי חסרי ישע?

# data[].attributes.headline
למה שונה זה לא שווה? - עידו יעקבי

# data[].attributes.subject
למה שונה זה לא שווה? - עידו יעקבי

# data[].attributes.body
בחרתי לשים את הסרט מוצאים את דורי כי זה בין הסרטים האהובים עליי ומסופר שם על דגה שיש לה אלצהיימר מתקדם מאוד

דורי נזכרה שיש לה משפחה והחליטה לצאת לחפש אותם היא לא ידעה איפה להתחיל כי היא לא זוכרת כלום מהעבר שלה.
בדרך היא פוגשת מלא דגים הרבה מהם פשוט צוחקים עליה, כי מי שמע על דג עם בעיות זיכרון.
בדרך היא מוצאת חבר תמנון שהוא לא מסוגל להוציא דיו וגם עליו כולם יורדים. הוא הזדהה איתה והחליט לעזור לה ולא לצחוק עליה כמו כולם בסוף הסרט היא מצאה אותם בהצלחה והתאחדה איתם.

זה ממש נותן לי תקווה ותחושה חמה בלב שגם אם כולם שונים ממך וצוחקים עלייך תמיד תפגוש מישהו או מישהי בדרך שיעזרו לך ויאוהבו אותך בדיוק כפי שאתה.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה-ליאור קוסמן אני רוצה להגיב לנאיה על השיר ״ויקיפדיה״ של חנן בן ארי. השיר מדבר על מלא סטיגמות שקיימות בחברה שלנו,ששופטים בן אדם לפי סטיגמה ולא לפי איזה בן אדם הוא אם הוא רוסי,אתיופי,שמאלני ועוד . עצוב לראות שבעידן של היום אנו חיים מסטיגמות שמנחות אותנו להתנהל עם בני אדם.צריך לעצור את זה ולהשיב צדק ותיקון חברתי,זה יעזור עם נפקח את העיניים,ונשים לב לסביבה ולאחר, ונלחם על כל מה שחשוב לנו בלי לוותר!נשיג תיקון חברתי רק אם ישמעו אותנו ולא נשאיר את זה בשקט!התחברתי לזה מאוד כי זה מתקשר לנושא שבחרתי לדבר עליו בעבודתי.

# data[].attributes.subject
תגובה-ליאור קוסמן אני רוצה להגיב לנאיה על השיר ״ויקיפדיה״ של חנן בן ארי. השיר מדבר על מלא סטיגמות שקיימות בחברה שלנו,ששופטים בן אדם לפי סטיגמה ולא לפי איזה בן אדם הוא אם הוא רוסי,אתיופי,שמאלני ועוד . עצוב לראות שבעידן של היום אנו חיים מסטיגמות שמנחות אותנו להתנהל עם בני אדם.צריך לעצור את זה ולהשיב צדק ותיקון חברתי,זה יעזור עם נפקח את העיניים,ונשים לב לסביבה ולאחר, ונלחם על כל מה שחשוב לנו בלי לוותר!נשיג תיקון חברתי רק אם ישמעו אותנו ולא נשאיר את זה בשקט!התחברתי לזה מאוד כי זה מתקשר לנושא שבחרתי לדבר עליו בעבודתי.

# data[].attributes.headline
ליאור קוסמן עבודה 

# data[].attributes.subject
ליאור קוסמן עבודה 

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
כיצד חוסר צדק בא לידי ביטוי כלפי נשים? נועם יעקובי

# data[].attributes.subject
כיצד חוסר צדק בא לידי ביטוי כלפי נשים? נועם יעקובי

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
האם נקמה משיגה צדק? - תמר שבת

# data[].attributes.subject
האם נקמה משיגה צדק? - תמר שבת

# data[].attributes.body
https://midrashi.tarbuty.org.il/page?id=6238e6b11c08a23fd5f42e9e

רציתי לדעת האם אתם חושבים שנקמה משיגה צדק? נוטים לחשוב שיש קשר ישיר בין נקמה לרדיפת צדק, אך יש הבדל גדול בין השניים. נקמה מתרחשת כאשר מישהו עשה לכם מעשה עוול ואתם רוצים לכפות על מושאה סבל הדומה לזה שנגרם לכם מלכתחילה. אף שהביטים רבים של נקמה מציגים רעיונות של צדק, בדרך כלל יש לה מטרות פוגעניות ומזיקות, ולא בהכרח הולמות וראויות. כאשר נוקמים יש מחשבה שנחזיר את הצדק והכבוד ש"נלקח" לנו, אך יכול לקרות בדיוק ההפך. אנחנו יכולים לפגוע בכבוד שלנו והצדק הנכון שלנו הוא לא בטוח הצדק של משהו אחר. לדעתי, נקמה היא לא הדרך להשגת צדק , וישנן המון דרכים אחרות. ומה לדעתכם?

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי - האם נקמה משיגה צדק?

# data[].attributes.headline
תגובה- גיל יוסף

# data[].attributes.subject
תגובה- גיל יוסף

# data[].attributes.body
ברצוני להגיב לאיתי לוי על פרשנותו לסיפור "ביקור הגברת הזקנה". כמו איתי , גם אני סבור כי בסיפור מתרחש עקרון ה"מידה כנגד מידה". המניע של קלייר ךנקום מאיל נבע ממקרה משותף לשניים שהתרחש לפני 45 שנה: איל בגד בה והתכחש לאבהותו על ביתם לטובת נישואין כדאיים עם אישה אחרת, מבוססת. קלייר עזבה את העיר בבושת פנים בעקבות זאת. לאחר 45 שנה קלייר רוצה לנקום- היא באה לעיר גילן במטרה שאיל ימות. זאת הנקמה שהיא מתכננת, וגם הסיבה שבסיפור מתקיים עקרון ה"מידה כנגד מידה"

# data[].attributes.headline
בית מדרשי- גיל יוסף (סופי)

# data[].attributes.subject
בית מדרשי- גיל יוסף (סופי)

# data[].attributes.body
https://midrashi.tarbuty.org.il/page?id=622cfaab1c08a23fd5f42e62

בשיר "כל החבר'ה" של מוניקה סקס הכותב מתאר את כאבן של נשים הפגועות, ואת מצבה החברתי העגום של החברה. הוא מתאר את האטימות של מערכת המשפט, את האליטיסטיות של אותם נערים בני קיבוץ. אין ספק שמילות השיר חודרות וכואבות כאחד.

אשמח שתצפו בשיר "כל החבר'ה" בבית מדרשי, ותגיבו לי

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה יהונתן שטיין

# data[].attributes.subject
תגובה יהונתן שטיין

# data[].attributes.body
תגובה-יהונתן שטיין
אני רוצה להגיב על השיר ״חברים בכל מיני צבעים״ של שרית חדד המוזכר בדף של גיל יוסף.

אני מסכים עם גיל בכך שהשיר תורם לנו בהבנה ובהבחנה בשוני בין אדם לאדם,זה מראה שכל אחד הוא שונה מבחוץ ומבפנים,אלוהים ברא כל אחד ואחת מאיתנו שונה ודווקא השוני בכל אחד הוא היופי בו! בשביל ליצור שיוויון בחברה אנחנו צריכים לקבל את כולם על מנת שיהיה מקום שווה לכולם .

# data[].attributes.body
תגובה- נאיה ויספלד
אני רוצה להגיב על ציטוט מהשיר ״לא הכל מן אללה״ של איזי המוזכר בדף של איתי מזרחי.

הציטוט הוא "כי אם לא נקבל אחד את השני גם היושב למעלה לא יצילנו מידינו"
אני מאןד מסכימה עם המשפט אני חושבת שאחת התכונות הכי חשובות אצל האדם הוא לדעת לקבל את השני. כי אם זה לא יקרה גם מי שלמעלה לא יציל אותנו מעצמנו , צריך רק לפזר אהבת חינם,לאהוב את האחר ולקבל אותו! בשביל עולם טוב יותר צריך לפזר רק טוב לא להתעסק בתפל אני מאוד מזדהה עם המשפט וגם העבודה שלי כל הנושא היה קבלת האחר,ואני חושבת שבשביל שיהיה צדק צריך להתחיל בלקבל את האחר.

# data[].attributes.headline
יהונתן שטיין י6

# data[].attributes.subject
יהונתן שטיין י6

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי - מהי חברה שיוויונית?

# data[].attributes.attachment_link.description
אתה לבן אני שחור,אני חשוך אתה באורשמחמם כמו אמא,ושדואג לך.אתה קטן אני גדולאני רוצה אתה יכוללרקוד, לצעוד קדימה.להיות שלם בין אנשים.

# data[].attributes.headline
תגובה - איתי מזרחי

# data[].attributes.subject
תגובה - איתי מזרחי

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב על הציטוט מהנאום "יש לי חלום" של מרטין לותר קינג המוזכר בדף של נאיה.

מרטין לוטר קינג אמר בנאומו שיש לו חלום שילדיו יחיו בעולם טוב יותר, שלא ישפטו אותם על פי צבע עורם, אלא על פי אישיותם. אני מסכים עם אמירה זו ומקווה גם כן שהילדים שיחיו בדור הבא יזכו לחיים טובים יותר, בהם לא יישפטו בגלל השונות שלהם, בין אם זה מוגבלות, צבע עור, גזע או מין. אני מאמין שלכל אדם מגיעה הזדמנות שווה והוגנת ועלינו לשפוט את האחר על בסיס אישיותו, מעשיו ואופיו ולא על פי השוני שלו. עלינו לזכור שכל בני האדם שונים זה מזה באופן מסויים ולא היינו רוצים שישפטו אותנו על פי השונות שלנו.

# data[].attributes.headline
איך לומדים לקבל את האחר? - נאיה י6 

# data[].attributes.subject
איך לומדים לקבל את האחר? - נאיה י6 

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה רוני יעקבי

# data[].attributes.subject
תגובה רוני יעקבי

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב לדף של איתי לוי ולהתייחס לציטוט שהביא מתוך "העיוורת"
הוא ציטט " וכי מה אכפת לך שבי בבית"
בסיפור העיוורת המוגבלות שלה הופכת אותה לבלתי נראית, אף אחד לא מתייחס לרצונות שלה , לדעות שלה ואין לה זכות בחירה, היא לא שולטת בחיים שלהרק בגלל שהיא עיוורת.
המצב הזה קיים בחברה שלנו גם היום. יש נשים שנמצאות בזוגיות מקטינה שבני הזוג שלהן שולטים לגמרי על כל פרט בחיים שלהן גם אם אין להן מוגבלות פיזית. הייתי רוצה שזה ישתנה.

# data[].attributes.headline
אם אני שונה אני לא שווה? רוני יעקבי

# data[].attributes.subject
אם אני שונה אני לא שווה? רוני יעקבי

# data[].attributes.body
הסדרה של נטפליקס "לא טיפוסי" היא על נער שנמצא על הרצף האוטיסטי. בסדרה עוקבים אחר ההתמודדות שלו עם החברים בבית הספר ועם משפחתו בבית. הדמות של הנער מקסימה ומעוררת אמפטיה לקשיים שהוא חווה. הכותבים שמים דגש על כך שלמרות השוני שלו הוא מצליח להשתלב בחברה ומקבל המון תמיכה מהסביבה הקרובה לו.
הסדרה מצחיקה מקסימה ומעניינת מאוד ממולץ ביותר!

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
תגובה- איתי לוי

# data[].attributes.subject
תגובה- איתי לוי

# data[].attributes.body
אני רוצה להגיב על השיר "מדברים על שלום"/ מוקי שהוזכר בדף של רועי צולשיין:

אני מסכים עם דברי השיר. השיח על צדק חברתי השתלט על הבמה. מרוב שאנחנו עסוקים בבעיות של קיום ופרנסה, שכחנו להתמקד בבעיה המרכזית:  הסכסוך הישראלי- פלסטיני. כבר לא מדברים שלום. אני מתקשה להחליט מה יותר חשוב, הרצון לצדק חברתי או דאגה לחיי הביטחון שלנו, לרצון לחיות בשלום. יש במדינתנו סכסוך של שני עמים שאם לא נגיע לפתרון, נמשיך על לחימה אין סופית. גם עם נרצה לשכוח, לברוח לחיי היום יום- לא נצליח להתחמק. צריך לצד טרדות היום יום לדאוג לחיי שקט ושלווה. זה תלוי בנו, אזרחי המדינה ובלחץ שנפעיל על מנהיגי המדינה

# data[].attributes.headline
האמנם חל שינוי במעמד האישה?!- איתי לוי

# data[].attributes.subject
האמנם חל שינוי במעמד האישה?!- איתי לוי

# data[].attributes.body
https://midrashi.tarbuty.org.il/page?id=622af10d1c08a23fd5f42e52

ברצוני להגיב על הצדק שהשיגה קלייר ביצירה "ביקור הגברת הזקנה"
בסיפור זה קיים עיקרון "מידה כנגד מידה". קלייר נוקמת באיל על מעשה שעשה לה לפני 45 שנה שבעקבותיו גורשה מהעיר, הפכה זונה ונאלצה לבנות את עצמה מחדש. בכך איל למעשה "הרג" את קלייר. בעקבות התעשרותה, קלייר חוזרת לנקום ולהשיג צדק כשהיא "מושכת בחוטים". אבל מתעוררות בי שאלות רבות: האם כך צריך להיות מושג צדק? האם רק נשים בעלות כסף יכולות להשיג צדק גם בימינו?

אמשח שתגיבו על פרשנותי לגבי הצדק בסיפור "ביקור הגברת הזקנה"

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
למה לא כולם זוכים לצדק? - רועי צולשיין

# data[].attributes.subject
למה לא כולם זוכים לצדק? - רועי צולשיין

# data[].attributes.body
מוזמנים לקרוא את השאלה המצורפת לשיר "מדברים על שלום" ולהגיב.
לפי דעתי המצב הזה נגרם כי אנחנו כחברה לא ערבים זה לזה. לפי דעתי אנחנו כחברה צריכים לדאוג זה לזה ורק כך נגיע למצב בו כולם זוכים לצדק.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
מה יקרה בעולם ללא צדק? / איתי מזרחי

# data[].attributes.subject
מה יקרה בעולם ללא צדק? / איתי מזרחי

# data[].attributes.body
בשיר "מציאות אחרת" ניתן להסיק כי המשורר טוען שהעולם בו אנו חיים לא הוגן וחסר צדק.
אני תומך ומחזק את טענת המשורר, בעולם הוגן וצודק לא היו מתרחשים מקרים כמו אפליות, גזענות, דעות קדומות ועוד. חשוב לי לציין שלמרות הרצון והתקווה לעולם אידאלי ולמציאות אחרת בעולם צודק, אני מאמין שכל אדם הוא בעל דעות קדומות ולכן העולם שלנו לעולם לא יהיה צודק והוגן במאה אחוז.
אני מזמין אתכם להגיב על הציטוט, להביע את דעתכם ולהשתתף בדיון.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
בית מדרשי- גיל יוסף

# data[].attributes.subject
בית מדרשי- גיל יוסף

# data[].attributes.attachment_link.title
תרבותי בית מדרשי

# data[].attributes.headline
הנחיות לשיתוף ולדיון בדפים הבית מדרשיים

# data[].attributes.subject
הנחיות לשיתוף ולדיון בדפים הבית מדרשיים

# data[].attributes.body
א. הוסיפו פתקית על ידי לחיצה על סימן ‏‏+.
ב. כתבו בכותרת את שמכם ואת הסוגיה / שאלה שמהווה את כותרת הדף הבית מדרשי שלכם.
ג. הוסיפו קישור של הדף הבית מדרשי שלכם.
ד. הוסיפו טקסט חופשי על אחד מהמקורות שבחרתם והזמינו לדיון.
ה. הגיבו לאחד מהדפים הבית מדרשיים שהעלו חבריכם לפאדלט.
ו. לחצו על "פרסם".

# data[].attributes.attachment_link.title
תמונה-בית משפט.צדק