# data[].attributes.body
Ballon Petra
Bakó Luca
Gyöpös Dominik
Siák Gábor Keve

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1dEpMHpq3il5FQmsxZyvm-L-kX1D1xhnw2-xhPTUL3Ks/edit

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/103U4ogssIKQLluzIBGhmPTj44kOa8kfNeN1oAOq60K0/edit

# data[].attributes.body
Vaskó Cintia
Horvát Gábor
Károlyi László
Hallósy Gergő

# data[].attributes.body
Egy fiú szerencsejátékon elvesztette az összes vagyonát  elindul valamerre cél és remény nélkül és egy hídon ált meg ahol sok szellemet  látott , akik életükben leugrottak a hídról és a mű végén a fiú is így tett

# data[].attributes.body
Ligeti Barnabás
Szabó Henrietta
Juhász Botond
Németh Sebestyén

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1iY3G44p5ba3glAOMqPHqOP-m43ceQjruM0W9nBJwINo/edit

# data[].attributes.body
Híd avatás

# data[].attributes.body
A Híd-avatás Arany János 1877-ben írt balladája. Első címváltozata szerint: Városi ballada. A mű az Őszikék versciklushoz tartozik. A ballada alapja az a babona, hogy egy új hidat az öngyilkosok avatják fel.

A vers egy órányi időtartamot fog át.

# data[].attributes.attachment_link.title
Veronika Szabo - A ballada rövid bemutatása

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=KTABpxMYlz0

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/147drHyvzzLG3a-DzhQEROupou06LYUB0I5rF-5tO1_Y/edit?usp=drivesdk

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=ChbSDgOYTCA&feature=share

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: Tetemrehívás - Jámbor József (Vers mindenkinek)

# data[].attributes.body
https://www.classtools.net/FB/1193-JJrj27

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=t6wjRsMnzeM

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fojtva, teremről rejti teremre
Halk zokogását asszonyi bú. -
Maga, pecséttel, "hívja tetemre"
Kit szemre vesz, ölyvként, sanda gyanú:
Legyen a seb vérzése tanú.

A palotát fedi fekete posztó,
Déli verőn sem süt oda nap;
Áll a tetemnél tiszti pörosztó,
Gyertya, feszűlet, kánoni pap:
Sárga viaszfényt nyughelye kap.

"Jöjjön utolszor szép szeretője,
Titkos arája, Kund Abigél!"
Jő; - szeme villan s tapad a tőrre,
Arca szobor lett, lába gyökér.
- Sebből pirosan buzog a vér.

Bírta szivem' már hű szerelemre -
Tudhatta, közöttünk nem vala gát:
Unszola mégis szóval "igenre",
Mert ha nem: ő kivégzi magát.
Enyelegve adám a tőrt: nosza hát!"

Elemzés:

Tetemre hívás - istenítélet - halálújítás. Három különböző módszer, amellyel elődeink a természetfeletti segítségét vették igénybe, hogy bizonyíthassák a gyanúsított bűnösségét. A babona szerint az áldozat sebe felfakad és vérezni kezd a gyilkosa jelenlétében. Ezt a témát dolgozta fel Arany János 1877-ben, amikor a "kapcsos könyv" több darabjával együtt megírta a Tetemre hívás című balladáját. A Tetemre hívásban egy haláleset okait ismerhetjük meg, a szerelem pusztító erején keresztül.

A Tetemre hívás cselekménye két elkülöníthető részre bontható. Az első rész (1-10. vsz.) a körülmények leírása. Arany János szándékosan olyan elnevezéseket választott ennek a balladának a megírásánál, amelyek gyakoriak voltak a történelmi Magyarországon (radványi, Bárczi). A második részben sikeresnek bizonyul a "tetemre hívás", az áldozat szerelme bűnösnek találtatik, majd beleőrül tettébe. Az első négy versszakból felületesen megismerjük az előzményeket, illetve az apa és a fiú kapcsolatát (2. vsz.). Azt gondolhatnánk, hogy az idősebb Bárczi nem szerette gyermekét, mert "ki se terítteti, meg se mosatja", de mindezt cáfolja a tény, hogy őrökkel őrizteti a fia holttestét, a tulajdon családját sem engedi a közelébe és mindent megtesz, hogy kézre kerítse a bűnöst (a szertartással).

Az ötödik versszakban a régmúlt idők szokásaira találunk utalást, a "fekete posztó" és a palota sötétsége ("déli verőn sem süt oda nap") a gyászviselést idézik fel, amikor nemesi körökben hónapokig is feketét viseltek és a fényes palotákból is száműzték a csillogást. A feszület és a pap az egyházat jelképezik, bár az istenítéletre is utalhatnak.

A hatodik versszak fordulópont, elkezdődik a gyanúsítottak beidézése, kezdve az ellenségekkel. Hat versszakon keresztül érkeznek a feltételezett bűnösök, az apa vérszomját (7. vsz.) az is jelzi, hogy Benő édesanyját és húgát is a holttesthez rendeli, ezzel őket is a gyanúsítottak közé sorolja (10. vsz.).

Kund Abigél, a "titkos ara" megjelenése jelenti a megoldást az (ön)gyilkossághoz (11-12. vsz.). A gyilkosságot nem vallja be, de gesztusai, testbeszéde erre engednek következtetni, nem is beszélve a "tetemről", hiszen a "sebből pirosan zubog a vér". Erre a körülötte állók is felfigyelnek, meg is gyanúsítják őt, de Abigél megesküszik az ártatlanságára. Azt azonban beismeri, hogy Benő a beteljesületlen házasságtól elkeseredve öngyilkossággal fenyegetőzött és a lány meggondolatlanul adta kezébe a tőrt (13-14.vsz.).

A záróképben Abigél megbűnhődik, eszét veszti, a véres tőrrel a kezében, énekelve fut tova az utcán és mondókába foglalja a történteket (15-16. vsz.). Érdekes párhuzam, hogy híresek Arany János Shakespeare fordításai, mi több, Hamlet, a dán királyfi történetét is lefordította, amelyben Ophelia, aki gyengéd érzelmeket táplál Hamlet iránt, szintén megőrül, sőt Abigéléhez lesz hasonló a magatartása.

A többi általunk vizsgált balladával ellentétben a Tetemre hívást nem az összetett szimbólumrendszer teszi olyan rejtélyessé és izgalmassá. Itt nincs nyoma titokzatos asszociációknak. A drámaiságot maga a cselekmény és a szereplők reakciói adják. A gyermekét gyászoló szülő, a senkit sem kímélő gyanú, a bűntudattól zavarodott leány, az anya, a testvér és az alattvalók mind empátiára sarkallják az olvasót. Tovább növeli a feszültséget a mozaikszerűen összeálló cselekmény, ez szolgáltatja a balladai homályt is, és az antikizáló nyelvezet, amely hitelessé teszi a középkor babonáiból táplálkozó történetet.

A Tetemre hívás tanulsága ellentmondásos. Kund Abigél nem ölte meg Bárczi Benőt, azt is megtudjuk, hogy a fiú szerelme nem maradt viszonzatlan, ő azonban nem elégedett meg ennyivel és a házasságot forszírozta, ez vezetett a tragédiához. Abigél magatartása arról árulkodik, hogy nem tudott az esetről, amíg nem hívatták a testhez. Ez is azt igazolja, hogy Abigél nem szándékosan volt részese Benő halálának. Ezek után talán még nehezebb eldönteni, vajon bűnös-e. Személyes véleményem az, hogy a költő vétkesnek tartotta a leányt, mert a ballada befejezése is ezt sugallja ("Kacag és sír, s fennvillogtatja / S vércse-visongással rohan el."). Az igazságszolgáltatás olykor váratlan, és van, hogy nem is igazán igazságos. Ez teszi mesterművé a Tetemre hívást.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fojtva, teremről rejti teremre Halk zokogását asszonyi bú. - Maga, pecséttel, "hívja tetemre" Kit szemre vesz, ölyvként, sanda gyanú: Legyen a seb vérzése tanú. A palotát fedi fekete posztó, Déli verőn sem süt oda nap; Áll a tetemnél tiszti pörosztó, Gyertya, feszűlet, kánoni pap: Sárga viaszfényt nyughelye kap.

# data[].attributes.body
https://mek.oszk.hu/00500/00596/html/zichy/tet/index.html?fbclid=IwAR00DuMmzWvdS9JaiEnjcPrMclNYANTPr97AD623Hab8G9QRSpOvoYF36u8

# data[].attributes.body
Forgatókönyv

# data[].attributes.body
https://tudasbazis.sulinet.hu/hu/magyar-nyelv-es-irodalom/irodalom/irodalom-10-osztaly/arany-janos-balladakolteszete/arany-janos-agnes-asszony

# data[].attributes.body
Illusztráció

# data[].attributes.body
https://youtu.be/kewtQdwjKCw

# data[].attributes.body
Hilihalihalihó
Mi vagyunk a Vörös Verébék❤️
Tagok:
Herendi Vera
Németh Evelin
Oroszi Lilla
Gudmon Szonja Virág
(A fejünket látván reméljük szebb lesz a napotok, hess madár)

# data[].attributes.body
http://www.hallgatniaranyt.hu/arany-tura/vajdahunyad-vara-ahol-matyas-anyja-levelet-megirta/szilagyi-erzsebet-a-rettenthetetlen-anya/

# data[].attributes.body
Illusztráció

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=KQPcQmDDP18

# data[].attributes.body
Vörös Rébék – gonosz öregasszony, kerítő Arany azonos című balladájában. A kikapós Terát összebűbájolta a jámbor Pörge Danival, majd meg közvetítette a fiatalasszonynak a kasznár szerelmi ajánlatát és ajándékait. Hűtlen asszonyát Dani elzavarta a háztól, s „meglőtt egy varjút, de Rebi néni esett le.” A gyilkosnak bujdosnia kellett; megölte a csábítót is, majd betyárnak állt. Az akasztófán a most már igazán varjúvá lett Rébék vájta ki a szemét. – A ballada a néphiten alapszik, hogy a boszorkány állatok alakját tudja felölteni; megtaláljuk benne továbbá a bűn elkerülhetetlen büntetésének motívumát is.

# data[].attributes.body
Forrás:ÚjNautilus

# data[].attributes.attachment_link.title
Arany János: Vörös Rébék - Császár Angela előadásában

# data[].attributes.body
iframe src="https://www.classtools.net/fbembed/Vörös Rebeka/1965-6qnExb" style="width:150px;height:150px;position:relative;top:0;left:0;overflow:none;border:none"></iframe>

# data[].attributes.body
https://youtu.be/szSV-o35MY0

# data[].attributes.attachment_link.description
Timetoast's free timeline maker lets you create timelines online. Make educational timelines or create a timeline for your company website. How to make a timeline? Well, it's easy as toast!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arany 1876-ban lemondott akadémiai főtitkári állásáról. Lemondását csak 1879-ben fogadták el, fizetését és lakását azonban megtarthatta. A költő csak a lakást fogadta el, a hátralévő rövid időre-mint mondta- nem akar költözködni.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arany 1876-ban lemondott akadémiai főtitkári állásáról. Lemondását csak 1879-ben fogadták el, fizetését és lakását azonban megtarthatta. A költő csak a lakást fogadta el, a hátralévő rövid időre-mint mondta- nem akar költözködni.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1JXOe7WCdLDvsU8fMTYRvNCee-F2095ar4KSHthD4m5U/edit#slide=id.gb04e45d5a8_0_10

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/1qaUG3pKx6Ba2BSJuydpKWqu6On2AswCh1WxpVSAMWeM/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Hamis Facebook profil
https://www.classtools.net/FB/home-page

# data[].attributes.body
https://www.classtools.net/FB/1877-6fKdym