# data[].attributes.body
Ramon Llull va néixer a Palma el 1232 o el 1233, pocs anys després de que es produís la conquesta de l’illa per part del rei Jaume I (1229). Era fill d’una família d’origen barceloní, de gran poder i va arribar a convertir-se en senescal de l’infant Jaume, qui després es convertí en el rei Jaume II de Mallorca. Fins als trenta anys va dur una vida contemplativa, va escriure poemes d’amor trobadoresc i es va casar el 1257 amb Blanca Picany. Va tenir dos fills, Magdalena i Domènec.

Als trenta anys d’edat experimenta, en pocs dies, cinc visions consecutives de Crist crucificat que li causen molt impacte i llavors va decidir fer un canvi radical.

De camí al 1274 es va retirar al puig de Randa, una muntanya que es troba al centre de Mallorca, on es dedicà a la meditació. L’any després, amb el patrocini del rei Jaume II, va  a la fundació del  desitjat col·legi missional, que és troba al monestir de Miramar, a Valldemossa

La seva vida està plena de viatges per Europa i la Mediterrània, que utilitzà  per convèncer prohoms, reis i papes de la necessitat de debatre amb els no creients per apropar-los a la fe cristiana.

Mor, amb 83 o 84 anys, el 1316, tornant de Tunis, on havia anat a debatre amb els musulmans. La seva tomba és troba  a la basílica de Sant Francesc a Palma.
Algunes de les seves obres varen ser:
-Llibre de contemplació en Déu.
-Llibre de l'ordre de cavalleria.
-Llibre d'Amic e Amat.
-Llibre de les bèsties.

# data[].attributes.headline
Vídeo explicatiu de la vida i l'obra de Llull.

# data[].attributes.subject
Vídeo explicatiu de la vida i l'obra de Llull.

# data[].attributes.body
Diu la llegenda que Ramon Llull era en la seva joventut un atractiu galant, pletòric de vitalitat per a l'amor i per a la vida. El seu èxit amb les dones havia estat sempre tan favorable, que no considerava com impossible cap empresa amorosa, per impensable  que fos.

Diuen que un dia en què es trobava passejant, solitari i content, com sempre, per  Palma, va encertar a passar pel seu costat una dona d'una bellesa tan increible com mai havia contemplat. Emocionat davant la seva presència, la va seguir uns passos, a l'una que li dedicava les més escollides frases galants. Però la dama, seriosa i impassible, com si allò no anés amb ella, va continuar el seu camí amb pas ràpid. La seva bellesa li atreia cada vegada amb més força, i si no és perquè es creuaven amb ells alguns transeünts, la seva actitud de galanteador hagués estat més atrevida. En això, la sentora va torçar per un carrer solitària i estreta. Raimundo després, sense poder-se contenir, la va agafar per un braç i la va acorralar contra la façana d'una casa. Ella, davant aquesta actitud, va donar senyals, per primera vegada, de reaccionar, i deixant-se anar de l'atrevit cavaller, va córrer, espantada, fins torçar de nou la carreró. Quan Raimundo va reaccionar de la seva estupor, va sortir després d'ella, però la senyora, més ràpida, va aconseguir arribar a l'església de Santa Eulàlia abans que el galant arribés fins a ella. El temple es trobava solitari a aquesta hora de la tarda; però, tot i això, era un refugi segur.

Raimundo, sense el menor respecte a la casa d'el Senyor, va penetrar resolt després de la dama, i veient que l'església estava buida, es va acostar amb els ulls encesos de desig fins a la fràgil figura femenina. Ella, llavors, molt serenament, i com a última defensa, es va descordar uns botons de l'escot i una pudor insuportable va fer que Raimundo donés un pas cap enrere. El pit d'aquella dona, tot fet una nafra, estava menjat per un càncer. Lentament va ser retrocedint el cavaller, amb l'expressió asustada de què comprèn cosa que mai havia sospitat. La dama, mentre, també, serenament, va tornar a botonar l'escot i va dirigir a l'altar una mirada adolorida.

Ramon Llull, gairebé inconscient dels seus moviments físics, va clavar pesadament els seus genolls a terra i va dirigir a la Creu de el Senyor la seva primera mirada d'expressió cristiana. Hi havia comprès la veritat de la vida, el repugnant de pecat, la podridura de la carn. Amb la noció de el temps perduda, va romandre hores i hores. I diu la llegenda que aquestes profundes meditacions de la seva ànima commoguda van ser el germen i la forja en què el gran esperit místic va forjar l'obra de què havia de ser, amb els anys, el més insigne filòsof mallorquí.

# data[].attributes.headline
Vídeo de les metàfores del llibre Amic e Amat

# data[].attributes.subject
Vídeo de les metàfores del llibre Amic e Amat

# data[].attributes.headline
Resum del Llibre de l'ordre de cavalleria

# data[].attributes.subject
Resum del Llibre de l'ordre de cavalleria

# data[].attributes.body
El llibre ens presenta a un jove escuder que, endormiscat damunt el seu cavall, arriba davant un cavaller retirat que li explica tot el que es necessita  saber sobre la cavalleria. Els capítols del llibre xerren sobre l'origen i els inicis de la cavalleria, les funcions que ha de tenir un cavaller en el seu ofici, l'examen que ha de passar l'aspirant a cavaller, el simbolisme de les armes del cavaller, l'ètica i els costums del cavaller, i els honors que corresponen als cavallers.

El Llibre de l'orde de cavalleria va ser redactat per Ramon Llull entre 1274 i 1276.

# data[].attributes.body
El llibre de les bèsties és una faula que tracta que els animals es reuneixen per triar rei i escullen al Lleó, però el bou s'oposa i diu que vol que sigui el cavall.

Un dia el rei té gana i aconsellat per la guineu, Renard es menja els fills del Bou i del cavall, això fa que el Bou i el Cavall se'n vagin a viure amb l'home que en comptes d'ajudar-los els esclavitza i els fa treballar als camps.

El rei tria els seus consellers i no inclou a la guineu. Aquesta enrabiada comença la seva traïció i s'alia amb l'elefant i el senglar perquè matin al rei.

A partir d'aquí comença un seguit d'aventures i estratègies fins que el rei descobreix la traïció i mata a la guineu.

El lector des de el principi del llibre veu com la guineu farà qualsevol cosa per manar, una trista passió freqüent en les relacions humanes. La guineu acaba fracassant víctima de la seva pròpia ambició, però la seva caiguda es produeix després de moltes injustícies i atrocitats.

# data[].attributes.body
A partir de l'experiència de Randa Llull es va considerar enviat per Déu per a la conversió d'infidels i es va mostrar absolutament convençut que amb els seus llibres es podria aconseguir i per això es convertí en un viatger obsessionat per dur a terme la seva missió i fermament decidit a complir-la. Abans de l'any 1275 ja havia escrit disset llibres
Destaquen els rebutjos papals a les seves propostes de creació de col·legis poliglots per a la predicació entre els infidels. Això li provocà profundes crisis espirituals. En 1288 havia obtingut el grau de mestre en arts en la Universitat de París. A Roma exposà al papa el seu projecte i com que no va ser atès pel pontífex, es va anar a Gènova, presa de profunda crisi espiritual, i després a Tunísia, on es va lliurar a la predicació i a la controvèrsia amb savis mahometans, la qual cosa li va valer ser empresonat i fins a condemnat a mort, pena que va ser commutada pel desterrament. Va arribar a Nàpols a finals de 1293, i allí es va dedicar a ensenyar i escriure. Ni el papa Celestí V ni el seu successor, Bonifaci VII, van atendre les seves demandes, la qual cosa va produir en Llull una nova crisi de descoratjament, de la qual va sortir quan Jaume II de Mallorca, ho va recomanar al seu nebot el rei de França i així va tornar a París, on va exposar de nou el seu art.
De Mallorca, on va passar l'any 1300 escrivint, es va traslladar a Xipre, amb les seves esperances xifrades en la reconquesta del Sant Sepulcre i disposat a evangelitzar Egipte i Síria; però els seus projectes no van ser secundats, va emmalaltir greument i es va salvar d'una temptativa d'assassinat. Passa després a Mallorca, a Gènova, a Montpeller, a París, a Barcelona i a Lió, on els seus projectes són escoltats amb fredor pel Papa.
Es torna a tenir notícies de Ramon Llull en 1307, predicant en Bugía (nord d'Àfrica) on la seva labor missional provoca disturbis, i és apallissat.
Empresonat de nou, recobra la llibertat gràcies a mercaders catalans que allí residien, però en tornar, la seva nau naufraga enfront de Pisa, i Llull arriba a la costa nedant. A Pisa es va posar a reescriure els llibres els originals dels quals havia perdut en el naufragi.
En 1309, a Avinyó, el papa Climent V va donar una nova negativa als seus projectes i va anar a residir de nou a París. Va tornar després a Mallorca on va escriure llibres incansablement. A l'abril de 1311 va redactar el seu testament.
L'última notícia que tenim de Ramon Llull amb vida es troba en un llibre seu en llatí, signat a Tunísia al desembre en 1315. És possible que morís allá en 1316.

# data[].attributes.body
El llatí, el català,

l'àrab i l'occità van ser les llengües que utilitzà Ramon Llull. Totes elles tenien una finalitat isntrumental.

- L'ús del llatí s'explica perquè era la llengua del clergat i per convèncer els intel·lectuals.

- L'ús del català s'explica pel desig de difondre entre el poble diferents

sabers.

- L'ús de l'àrab es justifica a la voluntat de convertir els infidels a la fe cristiana i per tant arribar als musulmans.

- Es sap que va escriure en occità pero no es guarda cap composició. Fou a la seva juventut quan va fer poesía trobadoresca.

# data[].attributes.headline
Perquè Llull és el creador de la prosa culta en llengua catalana?

# data[].attributes.subject
Perquè Llull és el creador de la prosa culta en llengua catalana?

# data[].attributes.body
Ramon Llull és considerat el creador de la prosa literària catalana ja que les primeres obres literàries en llengua catalana són d'ell.

Va ser un dels primers autors europeus que va utilitzar una llengua romànica, considerada aleshores"vulgar” per escriure prosa filosòfica i teològica.

# data[].attributes.body
Llull va ser assessor dels reis de Mallorca i de la corona catalanoaragonesa, de Felip IV de França i dels Papes.

# data[].attributes.body
Una atribució poc coneguda de Ramon Llull és la seva consideració com a patró dels informàtics. L'abril de 2001, durant unes conferències de degans i directors d'escoles tècniques celebrades en la Universitat de Còrdova, es va prendre com a patró dels enginyers en informàtica. La data triada és el 27 de novembre. Llull, en les seves obres filosòfiques, va anticipar la lògica com un càlcul mecànic a través de símbols. De fet existeixen nombrosos aspectes del sistema del beat que poden acollir-se com a computables. Amb l'objectiu de convertir infidels, Llull va dissenyar una sèrie de màquines combinatòries a base de símbols, cercles i taules, que en opinió d'alguns experts es podrien considerar com el primer ordinador de la història.

En el disseny d'aquestes màquines, Llull utilitzava diagrames per a representar conceptes, establint diferents relacions gràfiques per a representar les seves relacions conceptuals, concebent el seu "Art" com una eina per a forjar judicis i sil·logismes. Va assignar lletres als diferents conceptes de l'Art, als diferents principis bàsics que segons ell tenia cada branca del saber, i a través de la combinació d'aquests principis es podria explorar tot el coneixement.

Com a fi última estava la demostració de l'existència de Déu. Tot això va ser una anticipació a la lògica simbòlica moderna.

# data[].attributes.body
Aquest video és una barreja de documental i pel·licula que va alternant la recreació de part de la vida de Ramón LLull amb dades periodístiques.
L’obra Jo, Ramon Llull està dirigida por Antoni Tortajada y Joan Gallifa.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Jo, Ramon Llull" és una docuficció que combina l'apassionant vida de Ramon Llull -amb un tractament de "TV movie"- i el món medieval que li va tocar viure -amb un tractament documental-. Jordi Bosch interpreta un Llull ancià que fa un repàs de la seva vida entre cristians i musulmans per demostrar al Papa les seves raons.

# data[].attributes.body
El març del 2016 la companyia Air Europa va batejar un avió amb el nom de Ramon Llull amb motiu del 700 aniversari de la mort del beat. Aquesta iniciativa es va dur a terme després de signar un acord amb l'ovispat de Mallorca. La iniciativa te com a objectiu que el missioner mallorquí sigui un "instrument per la concòrdia i pau" segons Javier Salinas bisbe de Mallorca.

# data[].attributes.body
Aquest pàgina explica de forma detallada l’Art de Ramon Llull

https://quisestlullus.narpan.net/ca/art-breu

Per conèixer com la vida de Ramon Llull ha deixat empremtes a Mallorca

https://www.eltemps.cat/article/4706/la-mallorca-inexhaurible-del-fascinant-ramon-llull