# data[].attributes.body
Frangi riik tekkis pärast Lääne- Rooma riigi lagunemist 5. sajandil kui frangid vallutasid kuningas Chlodovech-i juhtimisel enamiku Galliast. Gallia põhjaosas elas kogukondadena germaani rahvas, kes kutsusid ennast frankideks ning paljud mehed teenisid Rooma sõjaväes. 3. sajandil olid nad tunginud üle Reini jõe läände ning rajanud seal asundused. Ehksiis, kui rooma riik varises, võtsid kohalikud võimu endale.

# data[].attributes.body
Esimene Frangi riigi valitseja oli Chlodovech. Ta oli esimene germaani soost kuningas, kes kuulus katoliku kirikusse. Ta sai valitsejaks aastal 481. Noor 16. aastane pealik asus otsekohe oma territooriumi laiendama. Juba 486. aastal hõivas ta viimase Rooma asevalitseja Syagriuse valduse ning suunas seejärel rünnakud teiste naabrite vastu. Ajapikku õnnestus tal valitseda kogu Gallia. Chlodovech lõpetas valitsemise aastal 511.

Karl Suur tegutses aastatel 768.-814. Temast sai kõige silmapaistvaim valitseja Karolingide dünastias. Karl Suure vallutused olid kõige suuremad ja võimsamad, mis Frangi riigis kunagi olnud olid. Ta laiendas riigi piire, vallutades suure osa Itaaliast ning tänapäeva Saksamaast. Ta valitses 46 aastat ja kogu selle aja jooksul oli ainult 2 aastat, kus ei toimunud mitte ühtegi sõda.

# data[].attributes.body
Frangi riik asus suures osas tänapäevase Prantsusmaa territooriumil

Dünastia-valitsejasugu, samast suguvõsast põlvnevad kuningad

Merovingid-Chlodovechist põlvnenud Frangi kuningate dünastia

Karolingid-Karl Martellist põlvnenud Frangi kuningate dünastia

# data[].attributes.body
Pärast Frangi riigi lagunemist 9. sajandi lõpus, kui Karl Suure impeerium jagunes tema poegade vahel, algas Euroopa poliitiline ja territoriaalne ümberkujundamine, mille tulemuseks olid erinevad muutused ja arengud.

# data[].attributes.body
(1) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 1 osa lk 18

(2) Frangi riik. https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik

Kasutatud: 19.02.25

(3)https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik#/media/Fail:Growth_of_Frankish_Power,_481-814.jpg

Kasutatud: 19.02.25

(4) Frangi riigi tõus. https://www.taskutark.ee/frangi-riigi-tous/ Kasutatud: 19.02.25

(5) Chlodovech I. https://et.wikipedia.org/wiki/Chlodovech_I Kasutatud 19.02.25

# data[].attributes.body
Bütsants oli riik, mis tekkis Rooma keisririigi idaosa territooriumil, selle jagunemise tagajärjel kui aastal 395 jagas keiser Theodosius Suur Rooma impeeriumi kaheks. Keisririiki on nimetatud Bütsantsiks pealinna Konstantinoopoli varasema nime Byzantion järgi. Riiginimed Bütsants ja Ida-Rooma keisririik võeti kasutusele alles pärast riigi eksisteerimise lõppu.

# data[].attributes.body
Bütsantsi tekke eelloos on väga oluline aasta 324, mil Constantinus Suur otsustas viia riigi idaosa pealinna Väike-Aasias asunud Nikomeediast Bosporuse väina äärde Byzantiumi, mille nimeks sai Konstantinoopol.

Bütsants saavutas suurima territoriaalse ulatuse Justinianus I valitsusajal, vallutades tagasi suure osa endise Lääne-Rooma riigi aladest. Justinianus valitses aastatel 527-565. Ta tugevdas sõjaväge ja laevastikku, nagu öeldud vallutas tagasi Põhja-Aafrika, Lõuna-Hispaania ja Itaalia ning lasi rajada uhkeid ehitisi näiteks üks kuulsamatest on Hagia Sophia katedraal Konstantinoopolis. Seejärel riik mõnevõrra nõrgenes, kuid Herakleios I valitsemisperioodil viidi läbi ulatuslikud sõjaväe ja haldusreformid.

# data[].attributes.body
Bütsants-Ida-Rooma keisririik keskajal.

Bütsantsi keisririigi pealinn on Konstantinoopol

# data[].attributes.body
Riigile sai saatuslikuks Neljas ristisõda, mille käigus Konstantinoopol vallutati ja Bütsants jagati mitmeks väikeriigiks.

# data[].attributes.body
(1) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 2 osa lk 10-15

(2) Bütsants. https://et.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants

Kasutatud 12.03.25

(3) Bütsantsi riik. https://www.taskutark.ee/butsantsi-riik/ Kasutatud 12.03.25

(4) Justinianus I. https://et.wikipedia.org/wiki/Justinianus_I

Kasutatud 12.03.25

# data[].attributes.headline
Skandinaavia riikide tekkimine ja kujunemine

# data[].attributes.subject
Skandinaavia riikide tekkimine ja kujunemine

# data[].attributes.body
Skandinaavia maad Rootsi, Norra ja Taani moodustasid keskajal ühtse kultuuripiirkonna, kus valitsesid ühesugused tavad ja tõekspidamised ning räägiti peaaegu sama keelt. Kuni umbes 1000. aastani kummardasid skandinaavlased omi jumalaid- Odinit, Thori, Freyri ja paljusid teisi. Tollased lääneeurooplased tundsid skandinaavlasi kui põhjast pärit julmi sõdalasi, keda nimetati kas normannideks või viikingiteks. Väikekuningate omavaheliste võitluste tagajärjel hakkas võim Skandinaavias koonduma, nii et 11. sajandiks olid tekkinud kolm riiki: Taani, Norra ja Rootsi. Riigi kujunemise käigus võtsid kuningad vastu ristiusu ning sundisid oma alamaid sedasama tegema. Varsti olid Skandinaavia maad enam-vähem samasugused kui ülejäänud kristlik Euroopa.

# data[].attributes.body
Viikingite ajastul ei olnud Skandinaavias ühtset riiki, vaid erinevad hõimud ja piirkonnad allusid kohalikele pealikele ja kuningatele. Viikingiteühiskonnas oli suurim võim, maavaldused ja rikkused kuningatel ja nende kaaskondsetel. Võim oli piiratud ning sageli nimetati kuningaks viikingiretke juhti. Järgnesid tema sõdalased ülikud. Ülikud elasid oma perekondade, sõdalaste, sulaste, teenijate ja orjadega enamasti suurtes taludes või mõisates. Suur osa inimesi olid vabad talupojad, kelle maatükid olid erineva suurusega ja kellel oli vastavalt sellele ühiskonnas suurem või väiksem sõnaõigus. Viikingite ühiskonnas oli ka rohkesti orje. Arvatakse, et mõni ori oli olemas igas keskmise suurusega majapidamises.

# data[].attributes.body
Viikingid-rüüsteretkedel olev Skandinaavia sõdalane

Viikingiaeg-Euroopa ajaloo periood (u 800-1050), mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja-ja kaubaretked

Ruunid-viikingite tähestik

Normannid-Põhja-Prantsusmaa viikingid

Varjaagid-Ida suunas purjetanud viikingid

Ting-rahvakoosolek Skandinaavias

Saaga-lugulaul

Skald-lugulaulude koostaja ja ettekandja viikingiühiskonnas

# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi teket seostatakse tavapäraselt idas tegutsenud viikingite ehk nn varjaagidega. Räägitakse, et 862. a panid riigile aluse teiselt poolt merd kohale kutsutud kolm venda. Vürst Oleg vallutas Kiievi ning tegi sellest oma riigi keskuse. Järgmiste valitsejate ajal laiendati riiki veelgi: vallutati ja liideti endaga ümbritsevaid rahvaid.

Vana-Vene riik oli paljurahvuseline. Põhjapoolsetel aladel elasid soomeugrilased, kelle sekka imbus lõuna poolt slaavlasi. Riigi lääneosas elas baltlasi, idaosas türgi rahvaid. Aastate jooksul sulandusid eri keeli kõnelevad rahvad ning hakkasid kõik lõpuks rääkima Vene keelt.

# data[].attributes.body
Esimene teadaolev Vana-Vene vürst oli Rjurik, kes valitses umbes aastatel 862-879, Põhja-Venemaal, kas Vana-Laadogas või hilisemas Novgorodis.

Umbes 880. aasta paiku vallutas tema järglane Oleg Kiievi ning tegi sellest oma riigi keskuse.

Ainus teadaolev naissoost valitseja Vana-Vene riigis oli Vürstinna Olga. Ta valitses aastatel 945-960. Valitses oma alaealise poja Svjatoslavi esindajana ja on tuntud oma kättemaksu poolest.

Vladimir Püha on suurvürst, kes võttis Bütsantsi vahendusel ristiusu ametlikult aastatel 988 vastu.

Jaroslav Tark on suurvürst, kes valitses aastatel 1019-1054. Ta tugevdas suurvürsti võimu, rajas riigi kaitseks palju kindlustusi, korrastas seadusandlust ning soodustas kultuuri arengut.

# data[].attributes.body
Väikekuningate omavaheliste võitluste tagajärjel hakkas võim Skandinaavias koonduma, nii et 11. sajandiks olid tekkinud kolm riiki: Taani, Norra ja Rootsi. Need riigid olid varsti enam-vähem samasugused nagu ülejäänud kristlik Euroopa. Tugevneva keskvõimuga riikides toimusid sõjakäigud üksnes kuninga teadmisel ja heakskiidul. Järjest olulisemaks muutus rahvusvaheline kaubandus, kuid omaalgatuslike viikingiretkede aeg oli läbi.

# data[].attributes.body
(1) Skandinaavia https://et.wikipedia.org/wiki/Skandinaavia

Kasutatud 22.03.25

(2) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 2 osa lk 26-29

(3) Skandinaavlased, Viikingid

https ://www.taskutark.ee/skandinaavlased-viikingid/

Kasutatud 04.04.25

# data[].attributes.body
Varjaagid-tänapäeva Venemaa aladel ja Bütsantsis tegutsenud viikingid

Rus- Vana-Vene riigi nimi Skandinaavia allikates, vahel nimetati varjaage ka russideks, seega andsid nemad nime nii Vana-Vene riigile kui ka hilisemale Venemaale

Bojaar- Vana-Vene ülik

Veetse-rahvakoosolek Vana-Vene linnas

Druziina- Vana-Vene vürsti sõdalastest kaaskond

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik ei olnud ühtne tervik, vaid koosnes paljudest väiksematest vürstkondadest, mida valitsesid Rjurikute suguvõsa liikmed. Riigikesed sõdisid tihti omavahel ning vürstide võim oli suhteliselt ebakindel. 1169. aastal vallutas Vladimiri-Suzdali vürst Kiievi. Endine pealinn rüüstati. Lõplikult lagunes Vana-Vene riik mongolite vallutuse käigus 13. sajandi esimesel poolel.

# data[].attributes.body
(1) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 2 osa lk 30-33. Kasutatud 22.03.25.

(2) Vana-Vene riik. https://www.taskutark.ee/vana-vene-riik/ Kasutatud 22.03.25.

(3) Venemaa ajalugu. https://et.wikipedia.org/wiki/Venemaa_ajalugu Kasutatud 22.03.25.

# data[].attributes.body
Inglismaa on Suurbritannia ajalooline osa. Kui 1066 aastal viimane anglosakside valitseja Edward Usutunnistaja ilma lasteta suri, tabas Inglismaad mitu rünnakut. Kuningaks valiti krahv Harold. Samal ajal otsustas juhust kasutada ka Norra kuningas Harald Hardrada, kes oli ammu väitnud, et Inglismaa troon peaks talle kuuluma. Samal ajal oli lähenemas aga uus oht. Normandia hertsog William väitis, et Edward oli lubanud trooni hoopis talle pärandada.William kogus kokku suure väe ning viis nad Inglismaale. Harold liikus oma väega lõunarannikule, et sissetung tagasi lüüa.William, kes sai hüüdnimeks Vallutaja, lasi end Londonis Inglismaa kuningaks kuulutada. Vallutuse tagajärjel tekkis Inglismaa-Normandia ühisriik. Inglismaa eliit kõneles kuni 14. sajandini prantsuse keelt.

# data[].attributes.body
Esimene Inglismaa valitseja oli kuningas Edward Usutunnistaja. Tema valitses aastatel 1042-1066. Edward suri lasteta.

Peale Edward Usutunnistajat valiti kuningaks mõjukas krahv Harold. Haroldil õnnestus norralaste vägi Põhja-Inglismaal Stamford Bridge'i lahingus puruks lüüa.

Järgmist juhust otsustas kasutada Harald Hardrada, kes oli ammu väitnud, et Inglismaa troon peaks hoopis talle kuuluma.

Inglismaa valdused mandril suurenesid veelgi, kui trooni päris Anjou krahv Henry II. Henry valitses aastatel 1154-1189. On öeldud, et Henry leidis eest anarhia äärel oleva maa ning jättis endast maha hästi korrastatud riigi.

Henry trooni päris tema poeg Richard I Lõvisüda. Richard valitses aastatel 1189-1199. Ta sai tuntuks legendaarse väejuhina. Suurema osa valitsusajast veetis ta Prantsusmaal, püüdes kaitsta Inglismaa sealseid valdusi.

Pärast Richardi hukkumist ühel piiramisel astus troonile ta noorem vend John, kes valitses aastatel 1199-1216. John sai endale nimeks John Maata, sest ta kaotas suurema osa Inglismaa valdusest mandril, sealhulgas ka Normandia ja Anjou.

# data[].attributes.body
Magna Charta- suur vabaduskiri

# data[].attributes.body
Pärast Richard I Lõvisüdame surma asus troonile tema vend John. Ta sai hüüdnimeks John Maata, sest ta kaotas suurema osa Inglismaa valdustest mandril. Kaotused Prantsusmaal tõid kaasa pahameelt Inglismaa suursaadikes, kes hakkasid John-i vastu mässama.

# data[].attributes.body
(1) Inglismaa. https://et.wikipedia.org/wiki/Inglismaa Kasutatud 21.04.25.

(2) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 1 osa lk 136-139. Kasutatud 21.04.25.

# data[].attributes.headline
Prantsusmaa riigi tekkimine ja kujunemine

# data[].attributes.subject
Prantsusmaa riigi tekkimine ja kujunemine

# data[].attributes.body
Viimane Karolingide soost kuningas suri 987. aastal ilma pärijateta. Troonile valiti uus kuningas Hugues Capet. Kuna esimeste Kapetingide domeen oli väga väike, siis kuningas valitses kitsast ala Pariisi ümbruses. Ülejäänud Prantsusmaa territoorium oli läänistatud suurvasallidele, kes olid oma valdustes iseseisvad. 11. sajandil tõusid suurimate vasallide hulka Inglismaa kuningad, kes ei tahtnud Prantsuse kuningate ülemvõimu tunnustada. Ka riigi lõunaosa jäi Pariisis resideerivate kuningate võimkonnast välja. Kapetingidel õnnestus siiski panna alus kuningavõimu tugevnemisele. Kuningas Hugues lasi oma poja juba eluajal tulevaseks kuningaks kroonida ning seda traditsiooni jätkasid ka teised Kapetingid.

# data[].attributes.body
Viimane Karolingide soost kuningas suri 987. aastal ilma pärijateta. Troonile valiti abt Hugues Capet, kes oma lisanime sai selle järgi, et tema kloostris hoiti Prantsusmaa tähtsaimat reliikviat- püha Martini kuuetükki.

Kõige edukam kuningavõimu laiendaja oli Philippe II Auguste, kes valitsest aastatel 1180-1223, kes haaras endale lõviosa Inglismaa valdusest mandril. Ta muutus võimsamaks lääniisandaks Prantsusmaal ning lõi materiaalsed eeldused võimu edasiseks koondumiseks. Kuningas hakkas oma domeeni efektiivselt valitsema.

Philippe IV Ilus valitses aastatel 1285-1314. Ta mõistis, et makse on lihtsam koguda ning uusi seadusi ellu viia, kui alamad on sellele oma heakskiidu andnud. Aastal 1302 kutsus Philippe Ilus kokku kogu kuningriigi seisuste esindajad. Uus esinduskogu, mis nimetati generaalstaatideks, kiitis kuninga poliitika entusiastlikult heaks. Ta lasi valmistada vähendatud väärismetallisisaldusega münte, või pagendas riigist jõukaid juute, et nende vara konfiskeerida.

Philippe Auguste'i poeg Louis IX Püha valitses aastatel 1226-1270. Ta oli populaarne valitseja, keskaegse kuningaideaali kehastus.

# data[].attributes.body
Ordaal- nn jumalakohus, kus kaebealuse süü tehti kindlaks vee-või tuleprooviga

Generaalstaadid- kuningriigi kolme seisuse (vaimulikud, aadlikud ja linnakodanikud) esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus

# data[].attributes.body
Prantsusmaa ei hävinenud veel pikka aega, kuid tekkis palju katsumusi ja raskusi. Näiteks 14. sajandi keskel raskendas olukorda erakordse ulatusega katkuepideemia- nii nimetatud must surm, mis tappis aastatel 1348-1351 umbes kolmandiku elanikkonnast. Pariisis puhkes troonipärija vastu mäss, mis levis ka maapiirkondadesse.

# data[].attributes.body
(1) Keskaegne Prantsusmaa. https://et.wikipedia.org/wiki/Keskaegne_Prantsusmaa Kasutatud 24.04.25

(2) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 1 osa lk 140-141. Kasutatud 28.04.25.

# data[].attributes.body
Saja-aastaseks sõjaks on hakatud nimetama sõjalisi konflikte Inglismaa ja Prantsusmaa vahel aastatel 1337-1453. Sel ajavahemikul ei sõditud kindlasti mitte pidevalt, ette tuli ka päris pikki rahuperioode.

# data[].attributes.headline
Kaua tegelikult kestis ja mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.subject
Kaua tegelikult kestis ja mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.body
Inglismaa ja Prantsusmaa sõjaperiood kestis kokku umbes 110 aastat, kus tuli ka ette palju rahuperioode. Üheks sõjaks neid on neid lahinguid nimetatud, sest kõigil oli sama põhjus.

# data[].attributes.body
Inglismaa kuningadünastia taotles Prantsusmaa trooni.

Konfliktid Inglismaa ja Prantsusmaa vahel.

# data[].attributes.headline
Osapooled: riigid, nende valitsejad. Lisa iga riigi juurde millal ja miks olid nad edukad.

# data[].attributes.subject
Osapooled: riigid, nende valitsejad. Lisa iga riigi juurde millal ja miks olid nad edukad.

# data[].attributes.body
Inglismaa:

Edward III alustas sõda ja saavutas suuri võite. Inglased võitsid olulised lahingud näiteks nagu Crecy (1346) ja Poitiers (1356) lahingud. Inglaste edu tugines parema rüütliarmee juhtimisele ja vibuküttidele.

Prantsusmaa:

15. sajandi teisel poolel hakkas Prantsusmaa tagasi võtma kaotatud alasid. Väga tähtis roll oli Jeanne d' Arcil, kes aitas murda inglaste ülekaalu. Charles VII krooniti kuningaks ja tema valitsusajal vallutati tagasi peamised alad.

# data[].attributes.body
Sõja algus oli inglastele edukas, kuid sõjaõnn oli muutlik. 1360. aastal loobus Edward

# data[].attributes.body
Ootamatult tõstis sõjast väsinud rahva motivatsiooni talutüdruk Jeanne d' Arc, kelle juhtimisel alustasid Prantsusmaa väed 1429. aastal vasturünnakut ja vabastasid inglaste piiramisrõngast Orleans'i linna. Jeanne d' Arc on kirjutanud kirja Inglise kuningale.

# data[].attributes.body
14. sajandi lõpul vallutasid Prantsuse kuningad suurema osa maadest tagasi, kuid läksid seejärel riidu oma vasallide Burgundia hertsogitega, nii et Burgundia asus inglaste poolele. Pariis langes vaenlaste kätte ja prantslased sattusid üsna lootusetusse seisu.

# data[].attributes.body
(1) Keskaeg 7. klassi ajalooõpik 1 osa lk 142-143 Kasutatud 28.04.25.