# data[].attributes.body
Kiinan käännyttyä kommunistiseksi valtioksi oli huoli siitä, että Koreassa käy samoin aatteen leviämällä pohjoisesta etelään. Korea oli jo tässä vaiheessa jakautunut miehitysvyöhykkeisiin Saksan tapaan. Molemmilla puolilla oli halu yhdistyä, mutta heillä oli eroavat aatteet.

# data[].attributes.body
Venäjän ja Kiinan tuella Pohjois-Korea aloitti hyökkäyksen Etelään aikeissa yhdistää puolet kommunistiseksi valtioksi (25.6.1950). Yhdysvaltojen tekemän päätöslauselman takia Etelä-Korea nähtiin uhrina ja YK:n suostumuksella amerikkalaiset joukot ajoivat hyökkääjät pois Etelästä.

# data[].attributes.body
Yhdysvaltojen tarkoitus oli yhdistää Pohjoinen Etelään, mutta tämä ei kuulunut YK:n valtuutuksen rajoihin. Kiina aktivoitui Venäjän tukemana auttamaan Pohjois-Koreaa. Pitkien taisteluiden jälkeen tilanne ei ratkennut ja Korean raja tuli pysyvästi voimaan vuonna 1953 tehdyn aselevon takia, joka on edelleen voimassa.

# data[].attributes.body
Sodan seurauksena moni Korealainen perhe jakautui kahtia ja moni lapsi jäi vailla vanhempia, mikä on tuottanut sukupolvellista traumaa.

# data[].attributes.body
Pohjois-Koreasta tuli Korean demokraattinen kansantasavalta. Vaikka valtio on sosialistinen, valta on perinnöllistä ja hallitsija on jo kolmen sukupolven aikana kuulunut Kimin sukuun. Nykyinen hallitsija on Kim Jong-Un, jonka valtaa on kuvailtu Stalinistiseksi diktatuuriksi Pohjois-Korean ulkopuolella.

Pohjois-Korealla on edelleen hyvät suhteet sekä Kiinaan että Venäjään. Pohjois-Korean armeijaa on hyödynnetty Venäjän sodassa Ukrainaa vastaan.

# data[].attributes.body
Etelä-Koreasta tuli Korean tasavalta, joka on demokraattinen valtio ja päämiehenä toimii kansan valitsema presidentti (nykyään Yoon Suk-Yeol).