# data[].attributes.body
Mer hjälpmedel för båda patient och vårdpersonal.

# data[].attributes.body
Speciella epidemisjukhus för patienter med infektionssjukdomar, epidemi som drabbade Sverige var den så kallade Spanska sjukan, en svår influensa som spreds över hela världen 1918-19.

# data[].attributes.headline
"Faith healing, Conversion therapy" - modern religiös ondska

# data[].attributes.subject
"Faith healing, Conversion therapy" - modern religiös ondska

# data[].attributes.body
Faith healing är typiskt amerikanskt och går ut på att heliga personer botar åkommor via "handpåläggning" (lay on hands).

Konversionsterapi för att "behandla" homosexualitet med hjälp av bön och dylikt är bannlyst av svenska kyrkan men utövas fortfarande i USA.

# data[].attributes.body
1543 gav Andreas Vesalius (den moderna anatomins fader) ut det anatomiska verket "Människokroppens struktur". Vesalius gav sig ut på natten för att skaffa lik som han senare dissekerade och undersökte.

# data[].attributes.body
Fackföreningar utvecklades och större krav på arbetsgivare tog fart i slutet på 1800-talet. Arbetsrätt och arbetsförhållande styrktes.

# data[].attributes.body
förtid fanns ingen mobil telefonörer som man kunde använda som vårdpersonal. samt appar som man använder sig från för tar snabbare kontakt med läkare såsom kry.se.

# data[].attributes.body
*Utbildade personer förr i tiden var ofta även prästliga. Augustine är ett bra exempel på någon med religiös och vetenskaplig utbildning. Han skrev många texter om fysiologi och läkekonst. Han var även en filosof.

# data[].attributes.body
Opiumångor kunde användas vid exempelvis amputeringar där man använde en såg för att avlägsna en kroppsdel. Patienten fick då andas in ångorna eller dricka alkohol. Många patienter dog pga dålig basalhygien, bakterier samt blodförlust. Brännjärnet användes för att stoppa blödningen.

# data[].attributes.body
I slutet av 1800-talet skaffade man speciella epidemisjukhus. Dessa var utformade för människor som drabbats av infektionssjukdomar och epidemiska sjukdomar. Ett exempel på en av dessa som uppkom lite senare är Spanska sjukan som drabbade väldigt många människor och krävde många liv.

# data[].attributes.body
förbygga sjukdomar -utbildning mer kunskap

kring sjukdomar och hälso och riskfaktorer

# data[].attributes.body
Under 1990-talet var det stora rationaliseringar på grund av försämrad samhällsekonomi och ökade kostnader i vården. Det var framförallt underskötersketjänster som försvann.

# data[].attributes.body
Under 1500-talet bestod merparten av behandlingen av att man skar upp blodkärlen (åderlåtning). Man trodde att sjukdomen satt i kroppsvätskorna.

# data[].attributes.body
Under 1980- och 1990-talet pågick därför en massutbildning av sjukvårdsbiträden till undersköterskor. Under samma tid börjar många undersköterskor arbeta inom många olika vårdområden.

# data[].attributes.body
Folk lämnade landsbygden och flyttade in till städer och andra länder. Med ny teknik förändrades samhället till industrisamhälle där folket arbetade mer med tillverkning. Detta medförde förändringar i levnadsvillkor , rättigheter, ekonomi mm.

# data[].attributes.body
I en statlig utredning som blev klar 1979 föreslogs att arbetet i sjukvården skulle organiseras i arbetslag och att alla i arbetslaget skulle ha minst undersköterskekompetens.

# data[].attributes.headline
De fyra kroppsvätskorna - Humoralpatologi

# data[].attributes.subject
De fyra kroppsvätskorna - Humoralpatologi

# data[].attributes.body
Slem, blod, svart galla, gul galla.

Om det var obalans mellan dem blev man sjuk och olustig. Personligheten var baserad på vilken av de fyra kroppsvätskorna man hade förmycket av.

# data[].attributes.body
vårdgarantin lagstadagd att man har rätt till vård i sin region inom viss tid.

# data[].attributes.body
Man la ner mycket tid på att utveckla byggnader och andra instutitoner där man vårdat människor tidigare. Man gjorde byggnaderna luftigare och med mer plats mellan platserna för att förbättra hygienen. Anledningen till detta var eftersom inte bara de fattiga sökte sig dit utan även de välbärgade så hade man högre krav på vården.

# data[].attributes.body
Munk som arbetade kring pollinering av växter och örter - grundade idén för den moderna genetiken.

# data[].attributes.body
Resande säljare som sålde salvor och mirakelkurer som påstods bota olika sjukdomar och åkommor

# data[].attributes.body
Apotekaren, medicinaren, fältskären

# data[].attributes.body
Det har historiskt varit skillnad mellan sjukvård och social omsorg, men 1970 kom den första läroplanen för gymnasiet som sammanförde olika vårdutbildningar.

# data[].attributes.body
Amputationer utfördes utan bedövning/sedering. Mediciner kunde tillvärkas av insekter, möss bland annat. Läkarna använde samma verktyg som slaktaren använde.

# data[].attributes.body
Symbolen för läkande som ofta ses utanför apotek (Stav med en slingrande orm) är inspirerat direkt från bibeln.

# data[].attributes.body
1966 utfärdade Medicinalstyrelsen föreskrifter för arbetet som undersköterska vid vårdavdelning på sjukhuset.

# data[].attributes.body
År 1957 startade en utbildning på 42 veckor till sjukvårdsbiträde. Samtidigt med grundutbildningen för sjukvårdsbiträde omarbetades utbildningen till undersköterskor. Undersköterskor blev specialiserade för till exempel vårdavdelning, operationsavdelning och mottagningsavdelning.

# data[].attributes.body
Hämta medicin

Läsa sin egen journal

Kontakt med läkare

boka avboka vårdbesök

se provtagning

# data[].attributes.body
*Karl den store bestämde att varje kloster och katedral skulle utrustas med en bredvidliggande sjukhus.

# data[].attributes.body
*Förbud mot Blodtransfusioner på 1600-talet

# data[].attributes.body
1946 startades undersköterskeutbildning inom landstingen

# data[].attributes.body
Sjukhus för personer som drabbats av spetälska, lepra. 1200- talet

# data[].attributes.body
.Journalen 1177 där man kan läsa information om olika sjukdomar men även läsa sin egna vårbesök.

# data[].attributes.body
I de hippokratiska skrifterna beskrivs läran om de fyra kroppsvätskorna. Det innebar att de inte var i balans med varandra. De fyra vätskorna var blod, slem, gul galla och svart galla. Läkare tänkte att sjukdomar kunde botas och vätskorna återställde balansen. Detta kunde ske genom att patienten åt annan mat än tidigare eller tappades på blod.

# data[].attributes.body
Hospitalen (benämning på sjukhus) - första sjukhusen i Sverige. I Malmö sedan 1528. Fastställd ordning för helgeanshus år 1553 - kombinerade ålderdomshem, fattigstugor och sukhus drivna av Heliga Andes orden. Varje stad hade ett hospital.

# data[].attributes.body
Yrkesbeteckningen undersköterska kom i slutet av 1940-talet. Titeln verkar ursprungligen ha tilldelats till speciellt kunniga sjukvårdsbiträden.

# data[].attributes.body
På 1920-talet fanns en sjukvårdsutbildning för den som fyllt 18 år och som ville arbeta på sjukhus. De kunde få arbeta som ”frökenelever” vilket innebar att de var ogifta kvinnor.

# data[].attributes.body
ålderdoms- och sjukhem. Verkade för människors frälsning. Allmosor delades ut varje söndag till 60 fattiga personer och 1 fritt bad per månad. 1400-talet

# data[].attributes.body
Hög digitaliseringsgrad

# data[].attributes.body
Sjuka, äldre och fattiga togs emot och vårdades här. Ca 1300 - 1531

# data[].attributes.body
*Synd och dåligt leverne som förklaring till sjukdom och ohälsa, "Straff från gud"

*Nunnor ansvariga för vård av äldre och sjuka

*Protestantismen bröt med den katolska kyrkan under 1500-talet och vård (helgeandshus) gick över i statligt regi.

*Aquinas (1200-talet) argumenterade för att kvinnans huvudsakliga roll var reproduktion.

# data[].attributes.body
I mitten på 1960-talet byggdes bostäder för äldre och behövande och många av dem som arbetat i hemtjänstverksamheten fick arbete på dessa boenden.

# data[].attributes.body
1950 startade en utbildning för att hemsamariter. Dessa arbetade med vård och omsorg som timanställda fram till 1975 inom kommunernas hemtjänstverksamhet.

# data[].attributes.body
Fattigstugor med motsvarande funktion till städernas hospital. Socknarna (kommunerna) rekommenderades att bygga fattigstugor (1571).

# data[].attributes.body
Människor skänkte och hjälpte svaga och fattiga med en syn för egen vinning: väg till frälsning och förlåtelse för synder (katolismen)

# data[].attributes.body
Rödakorset i Uppsala startade 1950 talet en hemtjänst verksamhet. För att arbeta i denna verksamhet räckte det med var man kallar det sunt bondförnuft

# data[].attributes.body
Är en grekisk läkare, som kallades för läkekonstens fader. Han menade att sjukdomar inte berodde på vidskepelser, straff av gud eller att man har syndat som andra trott var anledningen. Han menade att det fanns naturliga förklaringar för sjukdom påverkat av miljön man var i, maten man åt och ens levnadsvanor. Betonade även att människan kunde bli frisk från sjukdomar. Han avvisade andra läkares sätt att använda sig av amuletter och trollkonster för att behandla patienter. Han behandlade sina patienter vetenskapligt, vilket ansågs var omöjligt under antiken

# data[].attributes.body
Landstingen bildades 1862 och fick då ansvaret över sjukvården.

# data[].attributes.body
Protestantismen som motsatte sig påven och kyrkan i samband med den katolska kyrkans moraliska och ekonomiska kriser gjorde att ansvaret för sjukvården överlades till staten.

# data[].attributes.body
Protestantismen erkänner inte påven utan varje individ har en personlig relation till Gud. Detta gör att vården inte längre är kyrkans ansvar utan ansvaret överlämnas till staten.

Med hjälp av statliga stöd öppnades flera kronohospital.

# data[].attributes.body
1915 bildades en hemsyster utbildning vilken innehåll hemkunskap, barn kunskap och sjukvård.

# data[].attributes.body
Det blev ett större behov av arbetskraft eftersom sjukhusen och andra platser som vårdade människor behövde personal.

# data[].attributes.body
Gick från bondesamhälle till industrisamhälle. De som var i bondesamhället vårdade ofta sina egna anhöriga hemma på sin gård.

# data[].attributes.body
Kloka gummor och gubbar behandlade sjukdomar och lindrade symtom med hjälp av huskurer och örter. Ex. johannesört och kamomill