# data[].attributes.body
Mediaa on kaikkialla: älypuhelimen sovelluksissa, TV:ssä ja netissä.

Media vaikuttaa siihen, miten me ajattelemme ja miten me käyttäydymme. Esimerkiksi mainokset saavat meidät ostamaan asioita ja poliitikot käyttävät mediaa kertoakseen omista aatteistaan.

# data[].attributes.body
Valitsin aiheeksi "Median merkitys ja vaikuttavuus yleisöille Suomessa", koska pidän aihetta erittäin ajankohtaisena ja kiinnostavana. Uskon, että tähän aiheeseen itseltäni löytyy tarpeeksi omakohtaista kokemusta sekä omia näkemyksiä.

# data[].attributes.body
Kaupallinen - tuotemainonta

Poliittinen - vaalimainos

Asenteellinen - uutiset

# data[].attributes.body
Yle - Valtakunnallinen, jolla on laaja kattavuus

Sanoma (HS, IS) - Laaja uutistarjonta, vaikuttava asema verkossa

Meta (Facebook, Instagram) - Somevaikutus, mainontaa ohjaillaan algoritmien kautta

Google/Youtube: Tietohaku + viihde

# data[].attributes.headline
Miten vaikuttamisen keinot ovat muuttuneet?

# data[].attributes.subject
Miten vaikuttamisen keinot ovat muuttuneet?

# data[].attributes.body
Ennen: TV, radio, lehti -> viestintä oli yksisuuntaista

Nyt: Some, YouTube, podcastit -> vuorovaikutus, osallistuminen, kohdennettu sisältö

# data[].attributes.attachment_caption
Tunteisiin vetoava aikakausilehtimainos 2022. Kyllä joku hoitaa. mainostaja: Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHLsuunnittelu: NORD DDB Helsinkimediatoimisto: OMD Finland

# data[].attributes.body
tunnetarinat

uutisointi

viihde

mielikuvien rakentaminen

# data[].attributes.attachment_caption
Suomalaisille hyvin tuttu Puuilon radiomainos.

# data[].attributes.body
otsikointi

visuaalisuus

äänimaailma

somejulkaisujen tyyli

# data[].attributes.body
klikkiotsikot

lyhyet videot

TikTok-algoritmit, visuaaliset kampanjat

# data[].attributes.body
Itse luen ajankohtaisia uutisia sosiaalisesta mediasta, koska televisio-uutiset eivät päivity tarpeeksi nopeasti. Lisäksi algoritmit tarjoavat minua kiinnostavaa uutissisältöä, eikä minun tarvitse katsoa turhia uutisia. Kuitenkin mielestäni televisiossa esitettyihin uutisiin voi luottaa enemmän kuin sosiaalisessa mediassa oleviin.

# data[].attributes.body
Median merkitys on nousussa, koska ihmiset käyttävät sitä enemmän kuin koskaan.

Some vie paljon aikaa ja vaikuttaa päätöksiin sekä mielialaan.

Ihmiset hakevat uutisia sekä viihdettä

netistä koko ajan.

Vaikka moni ei enää luota mediaan, se silti vaikuttaa heihin.

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media on tehnyt mediasta nopeampaa ja vuorovaikutteisempaa.

Somealustat kuten TikTok, Instagram ja Youtube vaikuttavat myös paljon ja varsinkin nuoriin.

Somevaikuttajat, joilla on paljon seuraajia (esim. Mmiisas, Roni Bäck), vaikuttavat erityisesti nuoriin.

Median valta ei ole vain uutisilla, vaan myös viihteellä ja mielipiteillä.

# data[].attributes.body
Ylen uutiset kertovat maailman tilanteesta, josta on hyvä olla tietoinen.

Saa miettimään esimerkiksi kierrätystä ja ilmastonmuutosta enemmän.

Olen ostanut tuotteita suomalaisilta pienyrittäjiltä, joista en olisi tiennyt ilman somea.

# data[].attributes.body
Enemmän rehellistä ja tasapuolista tietoa.

Vähemmän valeuutisia ja vääristettyjä tarinoita.

Mediassa saisi olla myös enemmän hyvän mielen sisältöä, ei vain negatiivisia asioita.

Enemmän erilaisia filtteröimättömiä ihmisiä ympäri maailmaa, joiden kanssa vuorovaikutus olisi mahdollista.

# data[].attributes.body
Some aiheuttaa helposti vertailua muihin, joka voi johtaa huonoon oloon.

Someen voi jäädä koukkuun, jolloin siellä vietetty aika voi pahimmillaan vaikuttaa negatiivisesti fyysisiin ihmissuhteisiin, terveyteen ja yöuniin.

Somesta voi lukea/kuulla paljon valeuutisia ja vääristettyjä tietoja

# data[].attributes.headline
Viestinnän yliopistonlehtori Janne Matikainen kertoo, miten sosiaalinen media on muuttanut vuorovaikutusta ja miten somen käyttö voi lisätä hyvinvointia ja luottamuksellisia sosiaalisia suhteita.

# data[].attributes.subject
Viestinnän yliopistonlehtori Janne Matikainen kertoo, miten sosiaalinen media on muuttanut vuorovaikutusta ja miten somen käyttö voi lisätä hyvinvointia ja luottamuksellisia sosiaalisia suhteita.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiaalinen media voi lisätä hyvinvointia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitä media antaa sinulle? Puheenaiheita ja painajaisia, vai "ajankulua, tietoa ja rentoutumista", kuten vastaa suurin osa median käyttäjistä? Median anti ja vaikutukset ovat moninaisia - ja aina hyvin yksilöllisiä.

Media on aina toiminut tiedon lähteenä, elämyskoneena ja tunnemyllynä. Se on yhä tärkeämpi sosiaalinen verkottaja, seurustelumuoto ja kommunikaatiokanava. Seikkailu virtuaalimaailmassa tai luoviminen tiedon ja mainosten tulvassa on sitä antoisampaa, mitä lujempi käyttäjän minäkuva on ja mitä kriittisemmät hänen tulkintataitonsa ovat.

Median vaikutusten tunnistaminen itsessään ja niiden hyödyntäminen esimerkiksi omien tunnetilojen säätelyssä kuuluvat mediataitoisen yksilön toimintaan.

Media tunnemyllynä

Media välittää tehokkaasti tietoa ja uutisia. Interaktiivinen media antaa eväitä luovaan ongelmanratkaisuun ja tutkivaan oppimiseen. Esimerkiksi digitaalisten pelien pelaaminen kehittää avaruudellista ajattelua ja kolmiulotteista hahmottamista. Medialla on siis kiistattomia oppimisvaikutuksia.

Tiedon lisäksi mediasta haetaan myös tunteita. Tunteet ovat tarinan ja draaman ydin, olipa kyse kansansaduista tai tietokonepelistä. Tunnevoima vaikuttaa myös siihen, millaiset tapahtumat nostetaan mediassa uutisiksi.

Esimerkiksi tosi-tv ammentaa tunnevoimaa maksimaalisella tavalla, vetoaahan se uteliaisuuteen, tirkistelynhaluun, jännitykseen, kilpailuviettiin, empatiaan - ja vahingoniloon. Tositarina ja todellisten ihmisten mukanaolo tuottaa enemmän tunteita kuin fiktio.

Myönteisten ja kielteisten tunteiden kokeminen ja niiden hallinnan opettelu ovat ihmiseksi kasvamisessa tärkeitä kehitystehtäviä. Media tarjoaa hyvän areenan tähän työhön. Tunnepitoiset nyyhkyleffat, toimintapelit, komedia, kauhu ja erotiikka auttavat rentoutumaan, unohtamaan omat murheet ja irtautumaan arjesta. Niistä voi myös ammentaa mallia tunteiden käsittelyyn ja itseilmaisuun.

Median elämysten voimaa on kuitenkin tärkeää säädellä kehitystason mukaan. Pieniä lapsia tulee suojella liian ahdistavilta tai käsittämättömiltä asioilta. Sen takia laki velvoittaa asettamaan kuvaohjelmiin ja peleihin ikärajoitukset, joiden noudattaminen on vanhempien vastuulla.

Aina ei pieniäkään lapsia voida suojella kaikelta ahdistavalta. Tunteita voidaan kylläkin loiventaa tietoisen tulkinnan, älyllistämisen avulla. Voimme säädellä tunteita ravisuttavan kokemuksen voimaa järkiperäistämällä, kuten eräs 11-vuotias katsoja katsottuaan Salkkareiden surullisen hautajaiskohtauksen: "Tää kuoli ihan vain siksi, että se näyttelijä piti saada pois sarjasta", hän muistutti itseään ja muita surullisen asian äärellä.

Tunteetkin turtuvat

Ainakin pienillä lapsilla pelottavat tai yli ymmärryksen yli menevät mediakokemukset voivat kummitella painajaisissa ja ahdistaa pitkiäkin aikoja, vaikka vanhemmat olisivat kuinka yrittäneet järkeistää ja pehmentää kokemusta.

Elämyksiinkin kuitenkin tottuu. Lapsena näkemäsi kauhut eivät ehkä enää hätkäytä samalla tavalla. Turtumisesta puhutaan silloin, kun toistojen myötä totumme median suuriin tunteisiin ja elämysten vyöryyn. Kun murhan tai onnettomuuden on nähnyt kaksisataa kertaa, se ei tunnu yhtä hurjalta kuin ensimmäisellä kerralla. Pahimmillaan turtuminen köyhdyttää tunnereaktioita ja vähentää myötätuntoa niin, että ihminen on valmis tekemään itsekin kylmäverisiä tekoja, varsinkin jos hänen käsityksensä faktan ja fiktion rajoista ovat hämärtyneet.

Turtumista jarruttaa median valikoiva ja kohtuullinen käyttö. On tärkeää, että pääsemme niskan päälle turhista, ylikorostuneista peloista, mutta olisi myös varottava niin voimakasta turtumista, että mikään ei tunnu miltään ja kyky asettua toisen tilanteeseen katoaa.

Media vaikuttaa identiteettiin

Media on myös tärkeä areena rakentaa identiteettiä. Se tarjoaa roolimalleja, ihanteita, arvomalleja ja tietoa eri ihmisten tavoista ajatella. Median tarjoamien mallien avulla jokainen voi miettiä, että "tuollainen haluaisin olla" tai "tuollaisten ihmisten joukkoon en ainakaan halua kuulua". Sankarit ja idolit ovat tärkeitä kehittyvälle minäkuvalle, kunhan ne eivät nouse liian ylivoimaisiksi.

Itsetunnoltaan tai identiteettikehitykseltään hauraille nuorille media tuottaa kovia paineita. On tärkeää suhtautua kriittisesti median ja mainosten menestymistä, onnellisuutta, laihuutta tai seksuaalisuutta korostaviin viesteihin. Median luoma naisten kauneusihanne on sairaalloisen laiha, alipainoinen henkilö. Miehille tarjotaan samaistumiskohteiksi lähes ainoastaan karvattomia, timmiksi trimmattuja vartaloita ja sliipattua ulkonäköä. Tosiasiassa edes kuvissa esiintyvät mallit eivät yllä ulkonäkömuottiin sellaisenaan. Kuvia käsitellään kuvankäsittelyohjelmissa halutun lopputuloksen saamiseksi.

Jos ihminen on ulkopuolisille vaikutteille hauras ja elämäntilanne muutenkin vaikea, seurauksena voi olla itsetunnon ongelmia, tyytymättömyyttä ja jopa syömishäiriöitä. Tietynlaisen ulkonäkömuotin tavoittelu saattaa ajaa hillittömään itsensä tarkkailuun ja nakertaa itsetuntoa.

Minustako monsteri?

Median vaikutuksista ovat yleisimmin ihmisiä huolettaneet väkivaltaiset mallit. On totta, että aggressio ylikorostuu mediassa. Aggressiovaikutukset ovat hyvin yksilöllisiä: joku ahdistuu, joku saa niistä vahvistusta omille aggressiivisille toimintatavoilleen - ja osaa ne eivät hetkauta mitenkään.

Väkivallan vaikutukset etenevät kehämäisesti: ennestään aggressiiviset pitävät väkivaltaviihteestä muita enemmän ja saavat siitä vahvistusta aggressiivisille taipumuksilleen. Jos katsoja on siis oppinut oikeassa elämässä, että lyöminen on kelpo tapa ratkaista kiistoja, hän omaksuu väkivaltaiset mallit helpommin kuin sellainen katsoja, jonka ympäristössä hakkaamista ei hyväksytä.

Toinen mediaväkivallan riski on turvattomuutta ja epäluottamusta ruokkivan maailmankuvan syntyminen ja ahdistuneisuus. Mediassa tiuhaan nähty väkivalta voi saada ainakin suurkuluttajan uskomaan, että maailma on oikeastikin turvaton paikka eikä ihmisiin voi luottaa.

Dokumentaarinen väkivalta esittää aggression monipuolisemmin ja näyttää myös uhreja ja kärsimystä, mikä ahdistaa katsojaa mutta kylläkin tekee väkivallan vähemmän houkuttelevaksi. Näin se voi olla jopa hyödyllistä koettavaa. Jos katsoja eläytyy uhrin asemaan, hänen oma halunsa toimia aggressiivisesti vähenee.

Ihannoitu, viihteellinen väkivalta taas tempaa mukaan kritiikittömästi, houkuttelee samastumaan aggressiiviseen sankariin ja esittää väkivallan hyväksyttävämpänä.

Kohti median hallintaa

Median riskeiltä eivät suojaa sensuuri, kauhistelu eivätkä tekniset kontrollikeinot, vaan itsenäinen, aktiivinen ja kriittinen ote mediaan. Median hallinnan avaimina ovat siis monipuoliset mediataidot.

Lisäksi kannattaa huolehtia, että aikaa jää myös aitoon vuorovaikutukseen - perheelle ja ystäville. Tässä moni nuori saattaa olla parempi esimerkki kuin sohvaperunoina pötköttävät vanhempansa.

Kriittisen ajattelun kyky vahvistuu erityisesti vaihtamalla roolia yleisöstä tekijäksi: toimittamalla omia julkaisuja sekä tekemällä omia lehtiä, mainoksia, uutisia, draamaa ja verkkosivuja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teksti: Anu Mustonen Mitä media antaa sinulle? Puheenaiheita ja painajaisia, vai "ajankulua, tietoa ja rentoutumista", kuten vastaa suurin osa median käyttäjistä? Median anti ja vaikutukset ovat moninaisia - ja aina hyvin yksilöllisiä.

# data[].attributes.body
Mielestäni jokaiselle pitäisi tarjota enemmän medianlukutaitoja, varsinkin nyt kun tekoälyn käyttö on kehittyneempää. Allekirjoitan täysin Opetushallituksen e-oppimateriaalissa "Median maailma 2025" esiin tuodun näkemyksen: "Sen sijaan, että turvautuisimme sensuuriin, moraaliseen paheksuntaan tai teknisiin rajoituksiin, meidän tulisi suojata itsemme median riskeiltä kehittämällä itsenäinen, aktiivinen ja kriittinen lähestymistapa mediaan. Monipuoliset mediataidot ovat avainasemassa median hallinnassa."

On myös olennaista varmistaa, että elämässämme on tilaa todelliselle vuorovaikutukselle perheen ja ystävien kanssa. Tässä suhteessa monet nuoret voivat näyttää esimerkkiä passiivisille, television ääressä viihtyville vanhemmilleen.

Kriittisen ajattelun kyky kehittyy erityisesti siirtymällä passiivisesta vastaanottajasta aktiiviseksi tuottajaksi. Tämä voidaan saavuttaa luomalla omia julkaisuja, lehtiä, mainoksia, uutisia, näytelmiä ja verkkosivuja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediakatsaus: Median kulutus vuonna 2024 | Sanoma B2B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuden koronaviruksen aiheuttama covid-19 -pandemia ja epidemian ehkäisemiseen pyrkivät toimet ovat lisänneet televisio-ohjelmien katselua, internetin mediapalveluiden ja myös sosiaalisen median käyttöä Suomessa. Kevään 2020 valmiuslain nojalla koululaiset ja opiskelijat siirtyivät etäopintoihin, monet työlliset etätöihin, ja iäkkäitä ja kroonisesti sairaita vakavan tautimuodon riskiryhmäläisiä kehotettiin välttämään kodinulkopuolisia sosiaalisia kontakteja sairastumisen pelossa.

Fyysisten tapaamisten sijasta sosiaalisia kontakteja olikin pidettävä yllä tietotekniikan avulla, esimerkiksi verkon välityksellä.

Tilastokeskuksen väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen tuloksista piirtyy kuva, jossa koronakeväänä 2020 internetissä tehtiin asioita selvästi yleisemmin kuin "vanhan normaalin" aikaan aiempina vuosina. Käsittelemme tässä artikkelissa pandemian aikaan median ja internetin käytössä tapahtuneita muutoksia Tilastokeskuksen ja muiden tiedontuottajien tutkimusten valossa.

Koronakeväänä median parissa kului keskimäärin 9,5 tuntia päivässä

Yleisesti ottaen suomalaiset käyttivät epidemiakevään 2020 aikana selvästi aiempaa enemmän aikaa median parissa. Markkinatutkimuslaitos Kantar TNS on laskenut Mediapäivä -tutkimuksessaan, että vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla suomalaiset käyttivät keskimäärin 9,5 tuntia päivässä eri viestinten äärellä. Tämä on 1,5 tuntia enemmän kuin vuotta aiemmin.

Medioita voi käyttää osittain päällekkäin - esimerkiksi sosiaalisen median kanavia voi seurata samalla kun katsoo televisio-ohjelmaa. Tämä selittää osin verraten korkeita lukuja ja kasvua, jonka mukaan median parissa kuluu käytännöllisesti katsoen kaikki vapaa-aika.

Kantar TNS:n tietojen mukaan koronakeväänä kasvoi eniten sanomalehtien, iltapäivälehtien ja ilmaisjakelulehtien verkkosivujen lukeminen (+41 %). Myös digipelaaminen, kotimaisten nettitelevisiopalveluiden seuraaminen ja aikakauslehtien verkkosivujen lukeminen lisääntyivät tuntuvasti. Minuuttimääräisesti eniten kasvoi kuitenkin perinteisen lineaaritelevision katselu. Televisiota katseltiin keskimäärin 35 minuuttia enemmän kuin vuotta aiemmin. (Kantar TNS 2020a.)

Perinteisen lineaaritelevision katselu kasvoi erityisesti lapsilla ja keski-ikäisillä

Television katselun lisääntyminen käy ilmi myös markkinatutkimusyritys Finnpanelin mittauksista. Television katselu kasvoi 21 prosenttia edelliseen vuoteen nähden valmiuslain soveltamisen aikana maalis-toukokuussa. Eniten kasvoi pienten lasten (4-9-vuotiaat) ja keski-ikäisten (35-44-vuotiaat) television katselu. (Finnpanel 2020a.)

Suosituin ohjelma koronakevään aikana oli maaliskuun 30. päivän iltana puoliyhdeksän uutislähetys julkisen palvelun Yle TV1 -kanavalla. Hallitus oli aiemmin päivällä ilmoittanut rajoitustoimien jatkamisesta. 1,4 miljoonaa katsojaa seurasi illan uutislähetystä.

Onkin merkille pantavaa, että nimenomaan perinteisten televisiouutisten seuraaminen on lisääntynyt koronapandemian aikana: valmiuslain soveltamisajankohtana uutislähetysten seuraaminen kaksinkertaistui edelliseen vuoteen nähden. Keski-ikäisillä televisiouutisten katselu on jopa kolminkertaistunut vanhasta normaalista.

Toisaalta erilaiset viihdeohjelmat ovat edelleen television suosituinta antia, koronakeväänä 2020 esim. musiikkikilpailu The Masked Singer. Television katselun lisäksi pandemia mullisti myös television ohjelmatarjontaa, kun isot televisiotapahtumat kuten Euroviisut, Tokion olympialaiset ja monet muut arvokisat ja tilaisuudet jäivät pitämättä.

Työmatkaliikenteen vähentyminen hiljensi radiot

Vastaavasti radion kuuntelu ei Finnpanelin keräämien tietojen mukaan kasvanut, vaan itseasiassa hieman väheni kevään 2019 ja 2020 välillä. Toisaalta muutos peittää alleen sen seikan, että julkisen palvelun Yleisradion kanavia kuunneltiin keväällä 2020 minuuttimääräisesti yhtä paljon kuin vuotta aiemmin, kun taas yksityisen, kaupallisen radion kanavien kuuntelu väheni. (Vrt. Finnpanel 2020b.)

Radion kuuntelun vähenemiseen voi mahdollisesti vaikuttaa se, että suomalaiset kuuntelevat radiota paljon autossa työpaikalle matkustaessaan ja työpaikalla ollessaan. Vahvan etätyösuosituksen myötä tätä toimintoa ei ollut enää samaan tapaan kuin aiemmin. Yleisradion kanavat ovat perinteisesti olleet erityisesti vanhemman väestön suosiossa eikä eläkeläisillä tullut tässä vastaavaa muutosta arkeen kuin nuorilla ja työikäisillä.

Vastaava kehitys on havaittu myös esimerkiksi Tanskassa, jossa yhteiskunnan sulkutoimet vähensivät työmatkaliikennettä ja siten myös radion kuuntelua, joka tyypillisesti tapahtuu liikenteessä.

Tanskalaisen Podcast Indexin mukaan myös podcastien kuuntelu väheni sulkutoimien aikana. Podcastien kuuntelun yleisyyteen vaikutti vähentyneen työmatkaliikenteen ohella myös se, että paikallinen julkisen palvelun yleisradio (DR) joutui yhteiskunnan sulkutoimien vuoksi keskeyttämään joidenkin ohjelmiensa tuotannon, jolloin uusia podcastjaksoja ei ollut kuunneltavissa entiseen tapaan. (Slots- og Kulturstyrelsen 2020; muiden Pohjoismaiden mediatrendeistä pandemian aikana ks. Nordicom 2020.)

Sosiaalinen kanssakäyminen internetissä kasvoi

Pandemiasuosituksissa ihmisiä kehotettiin pitämään fyysinen etäisyys toisiinsa. Suomalaiset noudattivat annettuja ohjeita, vähensivät tapaamisia ja jatkoivat yhteydenpitoa eri tavoin tekniikan avulla.

Vuonna 2020 yhteisöpalvelujen käyttö yleistyi selvästi. Yhteisöpalvelua viimeisen kolmen kuukauden aikana käyttäneiden osuus kasvoi edellisestä vuodesta kahdeksan prosenttiyksikköä 69 prosenttiin. Eräissä ikäryhmissä muutos oli tätäkin suurempaa, 45-54-vuotiaissa muutos oli 15 prosenttiyksikköä ja 65-74-vuotiaissa 14 prosenttiyksikköä. (Kuvio 1.)

Kuvio 1. Yhteisöpalvelua seuranneet sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2016-2020 (seurannut jotain palvelua viimeisen 3 kk aikana), 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2016-2020

Yhteisöpalveluja käytettiin vuonna 2020 myös aiempaa ahkerammin. Peräti 36 prosenttia suomalaisista käytti yhteisöpalvelua useasti päivässä. Osuus on yhdeksän prosenttiyksikköä suurempi kuin edellisenä vuonna.

Yhteisöpalvelujen aktiivikäyttö yleistyi eniten nuorilla ja nuorilla aikuisilla (16-24-vuotiaat) sekä keski-ikäisillä (45-54-vuotiaat). Sen sijaan vanhemmissa ikäryhmissä aktiivinen käyttö ei yleistynyt, vaikka yhteisöpalvelujen käyttö sinällään yleistyi. (Kuvio 2.)

Kuvio 2. Yhteisöpalvelua useasti päivässä seuraavat 2019 ja 2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2019 ja 2020

Yhteisöpalveluja käyttävien osuuden kasvu on huomionarvoista sikäli, että muutaman edeltävän vuoden aikana niiden käyttö oli pysynyt ennallaan. Se oli yleistynyt vain vanhemmissa ikäryhmissä ja niissäkin vain hieman. Nuoremmissa ikäryhmissä yhteisöpalvelujen käyttö (yleisyys) oli jopa vähentynyt.

Yhteisöpalvelujen suosion kasvussa pandemia-aikana ei kuitenkaan ole kyse vain sosiaalisista suhteista vaan myös esimerkiksi viihteen kulutuksen ja tiedon haun kasvusta.

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen mukaan seuratuin sosiaalisen median palvelu Suomessa oli Facebook-yhtiön Facebook-yhteisöpalvelu, jota käytti 58 prosenttia 16-89-vuotiaista. Toiseksi yleisimmin käytettiin saman yhtiön WhatsApp-pikaviestintä (50 %) ja kolmanneksi eniten saman yhtiön Instagram-kuvienjakopalvelua (39 %).

Muilla yhtiöillä käyttäjiä on selvästi vähemmän. Esimerkiksi yhteisöpalvelu ja mikrobloggausalusta Twitteriä käytti 13 prosenttia suomalaisista ja vuoden mittaan paljon julkisuutta saanutta TikTok-videonjakopalvelua kuusi prosenttia 16-89-vuotiaista (34 prosenttia 16-24-vuotiaista). (Taulukko 1.)

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2020

Vuonna 2020 nettiä käytettiin sosiaaliseen yhteydenpitoon aiempaa yleisemmin myös muilla tavoilla. Internetpuheluiden suosio jatkoi kasvuaan vuonna 2020: viimeisen kolmen kuukauden aikana internetpuheluita soittaneiden osuus nousi 13 prosenttiyksikköä 72 prosenttiin. Luku sisältää yksityistarkoituksessa soitetut video- ja äänipuhelut.

Vanhemmissa ikäryhmissä myös pikaviestintä matkapuhelimella yleistyi. Yli 16-vuotiaasta väestöstä 76 prosenttia pikaviesti vuonna 2020.

Nettipalveluiden käytön intensiteetin kasvusta on niukasti tietoa

Tilastokeskuksen väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksella kerätään vuosittain tietoa internetin käytöstä. Tutkimuksessa pyritään kartoittamaan yli 16-vuotiaiden suomalaisten netin käyttöä mahdollisimman moniulotteisesti. Verkkomedian seuraamisen lisäksi kyselyssä selvitetään laajasti myös muita netin käyttötapoja. Kysymysten yleisin viiteaika on viimeiset kolme kuukautta. Tutkimuksen aineisto kerättiin vuonna 2020 juuri kevään poikkeustila-aikana.

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen tuloksista käy ilmi, että aiempaa useampi suomalainen käytti nettiä keväällä 2020 eri tarkoituksiin, esimerkiksi median seuraamiseen. Useimmista netin käyttötavoista ei tutkimuksessa kuitenkaan ole selvitetty käytön intensiteettiä vaan ainoastaan yleisyys (onko vastaaja tehnyt ko. asiaa viimeisen kolmen kuukauden aikana).

"Digiloikan" kahdesta ulottuvuudesta väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimus kuvaakin sangen kattavasti toiminnan yleisyyttä, mutta käyttökerroista tai toiminnan intensiteetistä ei valitettavasti saada yhtä hyvää kuvaa.

Verkkouutiset saivat uusia lukijoita erityisesti eläkeläisistä

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen mukaan verkkolehtien ja tv-yhtiöiden verkkosivujen lukeminen on ollut perinteisesti hyvin yleinen verkkoaktiviteetti. Koronakeväänä uutisten seuraaminen yleistyi siten, että 85 prosenttia 16-89-vuotiaista oli lukenut verkkolehtiä tai tv-yhtiöiden verkkosivuja. Vuotta aiemmin näin oli tehnyt 76 prosenttia suomalaisista, joten kasvu oli tuntuva.

Myös kaikkein iäkkäimpien ryhmässä, 75-89-vuotiaissa, oli verkkolehtien ja uutissivustojen lukeminen yleistynyt: lähes 40 prosenttia oli seurannut sivustoja keväällä 2020, kun vuotta aiemmin näin teki vain joka neljäs vastaaja. (Kuvio 3.)

Kuvio 3. Verkkolehtien ja tv-yhtiöiden verkkosivujen lukeminen ikäryhmittäin 2016-2020, prosenttia, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2016-2020

Myös 75-89-vuotiaita nuoremmissa ikäryhmissä kasvu on selvä, mutta prosenttiyksiköissä muutos ei ole yhtä suuri. Luvut eivät kuvaa sitä kehitystä, jossa kyseistä toimintoa harrastetaan intensiivisemmin; tuloksista ei käy ilmi, onko toimintoa ollut vain kerran tarkasteluajanjaksolla vai esimerkiksi viikoittain tai päivittäin.

Nettitelevisiopalvelut keräsivät uusia yleisöjä koronakeväänä

Kuten Finnpanelin ja Kantar TNS:n tuloksista käy ilmi, suomalaiset lisäsivät tuntuvasti perinteisen lineaaritelevision katselua koronakevään aikana.

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksessa on kysytty puolestaan uudenlaisten tv-palveluiden eli televisioyhtiöiden nettitelevisiopalveluiden, tilausvideopalveluiden ja internetin videopalveluiden kuten YouTube-videoiden katselemisesta.

Tulosten mukaan erityisesti tv-yhtiöiden nettitelevisiopalveluiden katsominen lisääntyi koronakevään aikana. Vuonna 2019 näitä palveluita seurasi 70 prosenttia suomalaisista, vuonna 2020 osuus oli kasvanut 74 prosenttiin.

Merkittävintä kasvua tapahtui vanhimmissa ikäryhmissä eli yli 65-vuotiaiden parissa.

Kun vuonna 2019 tv-yhtiöiden nettitelevisiopalveluita seurasi 52 prosenttia 65-74-vuotiaista, oli osuus vuonna 2020 kasvanut tässä ryhmässä kymmenen prosenttiyksikköä, 62 prosenttiin ko. ikäryhmästä. Samoin 75-89-vuotiaiden ryhmässä nettitelevisiota seuranneiden osuus kasvoi vuodessa kymmenen prosenttiyksikköä (22 prosentista 32 prosenttiin ikäryhmästä). (Kuvio 4.)

Kuvio 4. TV-yhtiöiden nettitelevisiopalveluiden (esim. Yle Areena, mtv, Ruutu) katselu ikäryhmittäin 2018-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö

Toisaalta tilausvideopalveluita kuten Netflixiä, HBO Nordicia tai Viaplayta katselleiden osuus ei kasvanut koronakevään aikana yhtä paljon kuin tv-yhtiöiden palveluiden katsominen. Tilausvideopalveluita seurasi 49 prosenttia suomalaisista keväällä 2020, kun vuotta aiemmin seuraajia oli 47 prosenttia.

Kaikista vanhimmat ikäryhmät eivät lisänneet tilausvideopalveluiden seuraamista juurikaan ja nuoremmissa ikäryhmissä tilausvideopalveluiden seuraajia oli kyselytulosten perusteella jopa hiukan vähemmän kuin edellisenä vuotena. Erot eivät kuitenkaan ole suuria. Eniten tilausvideopalveluiden katsominen yleistyi 45-54-vuotiailla. (Kuvio 5.)

Kuvio 5. Tilausvideopalveluiden (esim. Netflix, HBO Nordic, Viaplay) katselu ikäryhmittäin 2018-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö

Myös YouTube-videoiden katselu väheni koronakevään aikana nuoremmilla ikäryhmillä hiukan edellisestä vuodesta. Vastaavasti eläkeikäisillä YouTube-videoita katsoneiden osuus lisääntyi 4 - 5 prosenttiyksikköä edelliseen vuoteen nähden. (Kuvio 6.)

Kuvio 6. Internetin videopalveluiden (esim. YouTube, Vimeo) katselu ikäryhmittäin 2018-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö

Uudet äänimediat kasvattivat kuulijakuntaansa

Äänimedian uudet palvelut eli podcastit ja äänikirjat kasvattivat selvästi suosiotaan koronakevään aikana. Podcasteja kuunteli 30 prosenttia suomalaisista (26 % kuunteli vuonna 2019) ja äänikirjoja 23 prosenttia suomalaisista (13 % kuunteli vuonna 2019). (Kuviot 7 ja 8.)

Kuvio 7. Podcastien kuuntelu sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2019 ja 2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2019 ja 2020

Kuvio 8. Äänikirjojen kuuntelu sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2019 ja 2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2019 ja 2020

Miehet kuuntelevat podcasteja hiukan yleisemmin kuin naiset ja naiset äänikirjoja yleisemmin kuin miehet. Siinä missä podcastien kuuntelu on selvästi suositumpaa nuorilla kuin vanhoilla, ovat äänikirjat lyöneet läpi erityisesti nuorten aikuisten ja keski-ikäisten ikäryhmissä.

Musiikin kuuntelu tai lataaminen verkosta ei yleistynyt koronakevään aikana edelliseen vuoteen nähden (68 % oli kuunnellut). (Kuvio 9.)

Kuvio 9. Musiikin kuuntelu internetin kautta sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2016-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2016-2020

Nuoret saavat tietoa pandemiasta erityisesti omilta vanhemmiltaan ja televisiosta

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimukseen vastaajat ovat vähintään 16-vuotiaita. Nuorempien lasten mediankäytöstä korona-aikana on saatavilla tietoa Sanomalehtien Liiton (nyk. Uutismedian Liitto) tilaamasta ja Kantar TNS:n toteuttamasta Nuorten mediankäyttö ja korona -raportista. Tutkimukseen vastasivat 13-18-vuotiaat nuoret.

Selvityksessä melkein kaikki nuoret kertoivat lisänneensä jonkin median käyttöä korona-aikana. Eniten nuoret olivat lisänneet suoratoistopalveluiden ja YouTuben katselua, musiikin kuuntelua ja digipelaamista. Nämä ovat niitä medioita, joita lapset ja nuoret muutenkin ovat suosineet 2010-luvun lopulla, kuten käy ilmi Tilastokeskuksen Vapaa-aikatutkimuksesta vuonna 2017.

Uutismedioista lapset ja nuoret olivat lisänneet iltapäivälehtien ja sanomalehtien lukemista. Myös uutisten seuraaminen verkossa on ollut Vapaa-aikatutkimukseen mukaan tyypillistä etenkin yli 15-vuotiaille nuorille. (Sanomalehtien Liitto; Tilastokeskus, Vapaa-ajan osallistuminen, tietokantataulukot; Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.)

Nuorten mediankäyttö ja korona -tutkimustulosten mukaan lapset ja nuoret kertoivat saavansa useimmiten isoista uutisista tietoa omilta vanhemmiltaan tai lähipiiristä (57 %), sosiaalisessa mediassa jaetuista uutisista (51 %) ja kavereiltaan (46 %). Perinteiset joukkoviestimet tulivat selvästi näiden jälkeen järjestyksessä sanomalehdet (36 %), televisio (36 %) ja radio (7 %).

Erityisesti koronapandemiasta nuoret saivat tietoa ensisijaisesti vanhemmiltaan ja lähipiiristään ja toiseksi televisiosta. Finnpanelin tutkimusten sekä Tilastokeskuksen vapaa-aika- ja ajankäyttötutkimusten mukaan televisio-ohjelmien katselu on jo vuosia vähentynyt koululaisilla. Nyt näyttääkin siltä, että korona on jossain määrin lisännyt televisiouutisten merkitystä myös nuorisolle. (Vrt. Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.)

Merkille pantavaa on, että radio ei ole korona- tai muussa uutisoinnissa nuorille merkittävä uutislähde. Tähän vaikuttaa varmasti se, että radion kuuntelu on nuorilla vähentynyt 2010-luvulla ja nuoret suosivat kaupallisia radiokanavia, joilla on heitä kiinnostavaa musiikkitarjontaa. (Vrt. Tilastokeskus, Vapaa-aikatutkimus 2017; Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.)

Sanomalehtien Liiton raportin mukaan koronauutisissa nuoria kiinnostaa erityisesti, miten tilanne voitaisiin ratkaista ja mistä koronapandemiassa on kyse.

Koronapandemiasta iso kolhu mediataloudelle - uusia lukuja vaikutuksista loppuvuodesta 2021

Keväällä 2020 monien kaupallisten joukkoviestinten mainostulot romahtivat, kun mainostajat vähensivät panoksiaan erilaisten rajoitustoimien ja talouskurimuksen iskiessä. Kantar TNS.n keräämien tietojen mukaan mediamainonnan määrä laski 32 prosenttia edelliseen vuoteen nähden vuoden toisella kvartaalilla.

Esimerkiksi elokuvamainonta pysähtyi lähes kokonaan. Ruoka- ja rautakauppa olivat suurimpia mainostajia, kun toimialoista mainontaa lisäsivät vain pesuaineiden mainostajat.

Vuoden 2020 kolmannella vuosineljänneksellä mediamainonnan määrä väheni edelliseen vuoteen verrattuna enää "vain" seitsemän prosenttia. Vain verkkomediassa mediamainonta kasvoi edelliseen vuoteen nähden. (Kantar TNS 2020c.)

Vaikka kesän ja alkusyksyn verraten hyvä epidemiatilanne sallikin monen taloudellisen toiminnan jatkamisen, on jo tässä vaiheessa selvää, että joukkoviestintämarkkina ottaa koronapandemiasta ison kolhun.

Viimeiset neljä vuotta joukkoviestintämarkkina on kasvanut Suomessa pääasiassa sähköisten viestinten (verkkomainonta, maksutelevisio, kaupallinen radio ja muu äänimedia) varassa. Vuoden 2020 liikevaihtotietojen ja muiden media-alaan liittyvien laskelmien valmistuttua koronapandemian vaikutukset mediamarkkinoihin lienevät tarkemmin selvillä vasta vuoden 2021 jälkipuoliskolla. Tuolloin julkaistaan myös Tilastokeskuksen joukkoviestintätilaston katsaus pandemian vaikutuksista mediatalouteen. (Ks. Tilastokeskus, Joukkoviestintätilasto.)

Mainosmyynnin sakatessakin on yhteiskunnallisesti äärimmäisen tärkeää, että mediatalojen uutisraportointi jatkuu pandemian aikana normaalisti ja että journalistien työpanosta jopa lisätään. Tässä mediatalojen supistuneiden tulojen ja toisaalta kansalaisten kasvaneiden tietotarpeiden epäsuhta on ollut kestämätön.

Media-alalla työskentelevien lomautukset ja työttömyys ovat kasvaneet pandemia-aikana. Lokakuussa 2020 media-alalla oli runsaat 3 400 työtöntä työnhakijaa enemmän kuin vuotta aiemmin. (Työ- ja elinkeinoministeriön aineisto, ks. Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu; ammattiluokat taulukkopalvelun taulukossa 1.10.)

Valtio on tunnistanut alan haasteet ja pyrkii lieventämään pandemian negatiivisia vaikutuksia mediakenttään journalismin väliaikaisella taloudellisella tuella. Esityksen tarkoituksena on "edistää monimuotoista ja kotimaista journalismia sekä sen tarjontaa ja kehittämistä." Esityksen mukaisesti liikenne- ja viestintäministeriö ei ohjaisi journalismin sisältöä tai tukien saajia. (LVM 2020.)

Median tarjoamalla viihteellä oma paikkansa pandemian kurimuksessa

Toisaalta suomalaiset hakevat mediasta paitsi tietoa myös viihdettä ja yhteisiä elämyksiä - tärkeitä asioita nekin näinä ankeina aikoina.

Jossain määrin television katselu ja radion kuuntelu ovat voineet paikata sitä aukkoa, joka erityisesti iäkkäille ns. riskiryhmäläisille syntyi päivärytmiin, kun sosiaalista kanssakäymistä oman kotitalouden ulkopuolisten henkilöiden kanssa suositeltiin välttämään. - Jo aiemmilta vuosilta tosin tiedämme, että Suomessa eläkeläiset katsovat enemmän televisiota kuin mikään muu ryhmä pohjoismaisessa vertailussa (Nordicom). Koronapandemia lienee vain vahvistanut tätä trendiä.

Samoin on käynyt lasten ja nuorten mediankäytössä: jo aiemmin suosittu pikaviestittely, digipelaaminen, videoiden katselu ja musiikin kuuntelu lisääntyivät pandemia-aikana, kun kodin ulkopuolisiin aktiviteetteihin ei ole päässyt osallistumaan vanhaan tapaan.

Jäämme seuraamaan, miltä osin pandemian tuomat muutokset median ja tietotekniikan käytössä jäävät pysyviksi ja mihin suuntaan ne jatkossa kehittyvät.
Kaisa Saarenmaa on yliaktuaari ja Rauli Kohvakka erikoistutkija Tilastokeskuksen Yhteiskuntatilastot -osastolla. Kaisa Saarenmaa tuottaa joukkoviestintätilastoa ja Rauli Kohvakka tekee Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimusta. Lähteet:
Finnpanel (2020a). Koronakevään aikana televisiota katsottiin keskimäärin kolme tuntia päivässä. Lehdistötiedote 6.7.2020.

Finnpanel (2020b). Radionkuuntelu keväällä 2020. Lehdistötiedote 23.6.2020.

Kantar TNS (2020a). Suomalaisten mediapäivä kasvoi 1,5 tuntia koronakeväänä. Uutiskirje 2020.

Kantar TNS (2020b). Mediamainonnan määrä laski -32 % vuoden toisella kvartaalilla. Lehdistötiedote.

Kantar TNS (2020c). Mediamainonnan määrä laski -7 % vuoden kolmannella kvartaalilla. Lehdistötiedote.

Liikenne- ja viestintäministeriö (2020). Työryhmä asetettu valmistelemaan valtion tukea journalismille. Tiedote 26.6.2020.

Nordicom (2020). Nyhets- och mediekonsumtionen ökade i Norden under pandemin. Nyhet 15 dec 2020.

Nordicom (2017). Tv-tittandet i Norden 2016. Medietrender i Norden No. 1, 2017 (april).

Sanomalehtien Liitto (2020). Nuorten mediankäyttö ja korona. Tiivistelmä päätuloksista. Kantar TNS Oy, raportti, toukokuu 2020.

Slots- og Kulturstyrelsen (2020). Media development in Denmark. Summary and discourse 2020.

Tilastokeskus, Ajankäyttö.

Tilastokeskus, Joukkoviestintätilasto.

Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.

Tilastokeskus, Vapaa-ajan osallistuminen.

Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö.

Ålands statistik- och utredningsbyrå (2020). Medievanor på Åland 2020. Raportti 15.1.2020.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Kaisa Saarenmaa Rauli Kohvakka | Tieto&trendit, Tilastokeskus

# data[].attributes.attachment_link.title
Median merkitys on kasvanut pandemian aikana - monet ikäihmiset ovat ottaneet melkoisen digiloikan | Tieto&trendit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16-89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.

# data[].attributes.body
Freepik.com, wikicommon.com

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Long queues, grappling shoppers and even headfirst dives into shelves.

That's what Prime Hydration - a drink promoted by YouTubers KSI and Logan Paul - has sparked in shops around the UK.

It's become an online sensation since being launched, with its limited UK availability causing a craze.

KSI denies that limiting the drink was a deliberate marketing ploy but the result of keeping it in short supply has been.... predictable.

Aldi stocked Prime as a one-off special last month.

With restocks selling out as fast as they arrive, it's also spawned a black market with people selling bottles for huge prices online.

But what is all the fuss about?

Marketed as a sports drink, it's the result of a business venture between former boxing rivals Logan Paul and KSI - real name Olajide William Olatunji.

The pair - who have over 40 million YouTube followers between them - claim its different flavours aid hydration.

Speaking to BBC Newsbeat, KSI said the "crazy" response to Prime has been "unbelievable" and that he and Logan "honestly didn't expect it".

But marketing expert Eddie Hammerman says it's been a well-planned promotion, even if the level of success was a surprise.

"A buzz doesn't happen overnight, you don't create the demand overnight. It takes months, and it has taken them months to do this. And it's been really smart," he tells BBC Newsbeat.

KSI did admit that the two Prime founders are "very good at marketing" - and getting the word out hasn't been a problem thanks to their huge profiles.

Where they have struggled is getting the drink to people who want to buy it.

Supply and demand is the key, says Eddie, who is managing director at The 10 Group - a marketing agency which works with the likes of Visa, Red Bull and Costa Coffee.

"Limit the supply, and then you create the demand," he explains.

"This is called scarcity marketing. It's a technique to encourage customers to make a purchase before the discount goes away or before there is a perceived limited supply."

For the customer, it comes down to FOMO - the fear of missing out.

"When something says there are 'only three of these [items] left', this taps into something called loss aversion... we don't want to miss out on a product we believe is in limited supply," Eddie says.

And when demand is high but supply is short, that's when scalpers can swoop in to make a profit.

"We have tried to increase the supply as much as possible and it's just not enough," he says, adding the drink was easier to source in the US than in the UK.

He's a Wakefield shop owner who regularly posts videos of customers who say they've paid him up to £100 for a single can of Prime.

KSI told Newsbeat he "genuinely hates" the resale market and thinks it's "taking advantage of people because of the hype".

"I hate it. I want everyone to have Prime at a reasonable price. And it's not fair. Obviously people are gonna say it's business, but I just think it's unfair."

"Because it goes so quickly, and because people want it so much. All it takes is for the supermarket to say 'we're limiting the product'," Eddie says.

Eddie says there has been a combination of traditional and non-traditional marketing ploys powering Prime's popularity.

But, Eddie adds, KSI and Logan Paul are not wholly dependent on big brands to succeed thanks to their huge online presence.

"They're brilliant content creators so they understand what their [young] audience want and when they want it," he says.

Is Prime good for you?

For expert dietitian and sports nutritionist Dr Linia Patel, the drinks contain the ingredients you'd expect.

It's got coconut water, which provides sugar but not as much as "traditional sports drinks".

Prime also contains electrolytes - minerals that can be lost from the body through sweating.

"If you're exercising super hard, then absolutely [there's a place for it]. But I'd say for the majority of us, we don't need a special drink like this one," says Dr Patel.

The drink often promotes itself as being better than its competitors, but is there science behind the claim?

"I definitely don't think that this drink is better than others," Dr Patel says.

The latest Prime product is an energy drink containing caffeine - which the company says is not recommended for under-18s - and which Linia says should be avoided by younger people.

"The majority of us don't need a special drink to hydrate us, just get a good bottle of water," she adds.

People are still on the hunt for bottles - both online and in shops - and Twitter accounts advertising the latest sightings of restocks have appeared.

KSI's said work is being done to get more stock on the shelves.

Eddie feels consumer welfare also needs to be taken seriously, particularly with the scenes of aggression in shops.

"While it does seem quite amusing, fun and light-hearted, if the location can't cope with the number of people trying to buy the product, it can genuinely create health and safety issues."

"It's really funny, until it's not funny."

Follow Newsbeat on Twitter and YouTube.

Listen to Newsbeat live at 12:45 and 17:45 weekdays - or listen back here.

# data[].attributes.attachment_link.title
Prime drink: How KSI and Logan Paul made it so popular

# data[].attributes.attachment_link.description
Long queues, grappling shoppers and even headfirst dives into shelves. That's what Prime Hydration - a drink promoted by YouTubers KSI and Logan Paul - has sparked in shops around the UK. It's become an online sensation since being launched, with its limited UK availability causing a craze.

# data[].attributes.body
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. (Tilastokeskus 2021 / https://stat.fi/tietotrendit/artikkelit/2021/median-merkitys-on-kasvanut-pandemian-aikana-monet-ikaihmiset-ovat-ottaneet-melkoisen-digiloikan)