# data[].attributes.body
Linnutee

Tüüp: Spiraalgalaktika.

Läbimõõt: Umbes 100 000–200 000 valgusaastat.

Tähtede arv: Hinnanguliselt 100–400 miljardit tähte.

Asukoht universumis: Kohalikus rühmas, mis on väiksem galaktikate kogum.

🌀 Galaktikate tüübid

1. Spiraalgalaktikad (nagu Linnutee)

2. Elliptilised galaktikad (nt M87)

3. Ebaregulaarsed galaktikad (nt Magalhãesi pilved)

# data[].attributes.body
🌟 Mis on aktiivne galaktika?

Aktiivne galaktika on selline galaktika, mille tuum (keskel asuv piirkond) kiirgab erakordselt palju energiat – palju rohkem kui "tavalistes" galaktikates.

💥 Kust see energia tuleb?

Tõenäoliselt peitub saladus supermassiivses mustas augus galaktika keskmes:

Must auk tõmbab enda poole tohutul hulgal gaasi ja tolmu.

Moodustub akretsiooniketas – kuum, pöörlev aineketas musta augu ümber.

Aine hõõrdub ja kuumeneb, kiirgades välja valgus-, röntgen- ja raadiolaineid, isegi gammakiiri.

🔭 Kvasarid – aktiivsete galaktikate superstaarid

Kvasar (quasar) = "kvasi-täheline objekt"
(Vanim nimi, sest algselt arvati, et nad on tähed, aga valguse omadused viitasid millelegi palju kaugemale ja võimsamale.)

✨ Omadused:

Äärmiselt hele – võib paista heledam kui kogu galaktika, kus see asub!

Väga kaugel – paljud kvasarid on miljardeid valgusaastaid meist eemal.

Kiirgavad tohutut energiat (mõnikord rohkem kui triljon Päikest).

Nähtavad sageli varases universumis (st nad on väga vanad objektid).

🌀 Aktiivsete galaktikate tüübid:

1. Seyferti galaktikad – sarnased kvasaritele, aga vähem heledad, tihti näeme ka galaktika struktuuri.

2. Raadiogalaktikad – kiirgavad tugevalt raadiolainete vahemikus, neil on tihti suured raadiojetid.

3. Kvasarid – kõige eredamad ja kaugeimad aktiivsed galaktikatuumad.

4. Blazarid – kvasarite erijuhtum, kus meie vaatejoon jääb otse nende plahvatusohtliku jet’i suunas – väga muutlikud ja heledad.

🎇 Miks nad olulised on?

Aitavad uurida varast universumit – kvasarid on nagu majakad kaugest minevikust.

Annavad infot mustade aukude kasvamise ja galaktikate evolutsiooni kohta.

Osa neist kiirgab isegi kosmilisi kiireid ja muid eksootilisi nähtusi

# data[].attributes.body
🌌 1. Galaktikagrupp – lähisugulased

Väike kogum (kuni ~50 galaktikat).

Galaktikad on gravitatsiooniliselt seotud – liiguvad üksteise ümber või ühinevad aja jooksul.

Näide:
→ Kohalik grupp – meie oma!

Linnutee, Andromeeda (M31), Kolmnurga galaktika (M33) + ~50 kääbusgalaktikat

Läbimõõt: u 10 miljonit valgusaastat

🪐 2. Galaktikaparv (cluster) – suur pere

Sadu kuni tuhandeid galaktikaid.

Üksteisega tugevasti seotud gravitatsiooni kaudu.

Sisaldavad kuuma röntgenikiirgust kiirgavat gaasi ja tumeda aine halo.

Sageli sisaldavad suuri elliptilisi galaktikaid – need tekivad väiksemate ühinemisel.

Näited:

Neitsi parv (Virgo Cluster)

Meile lähim suur parv (~65 miljonit valgusaastat)

Umbes 1300 galaktikat

Herkuulese parv

Kaugem ja suurem

🌌💥 3. Superparv (supercluster) – galaktiline kontinent

Mitmed parved ja grupid koos

Pole enam gravitatsiooniliselt seotud ühtseks süsteemiks, aga asuvad ühes suures struktuuris

Galaktikate jaotus siin juba osaliselt paisumisega lahti rebitud

Näide:

Laniakea superparv

Tähendab “mõõtmatu taevas” havai keeles

Koosneb ~100 000 galaktikast

Kodu nii Linnuteele kui Neitsi parvele

Läbimõõt ~500 miljonit valgusaastat

# data[].attributes.headline
Galaktikate kaugused ja galaktikate jaotus ruumis

# data[].attributes.subject
Galaktikate kaugused ja galaktikate jaotus ruumis

# data[].attributes.body
🌌 Galaktikate kaugused

🧮 Kuidas me mõõdame galaktikate kaugusi?

1. Parallaks – töötab ainult lähimate tähtede puhul (kuni mõnisada valgusaastat).

2. Tsefeiid-tähed – pulbitsevad tähed, mille heleduse ja pulsatsiooni vahel on kindel seos. Sobivad kuni umbes 100 miljoni valgusaasta kaugusel.

3. Supernoovad (eriti Ia-tüüp) – standardküünlad. Sobivad miljardite valgusaastate kauguste mõõtmiseks.

4. Punanihe (redshift, z) – kõige kaugemate galaktikate puhul. Mida kaugemal galaktika on, seda kiiremini ta meist eemaldub (universumi paisumise tõttu) ja seda punasemat valgust me näeme.

📏 Kaugused skaalal:

Andromeeda galaktika – ~2,5 miljonit valgusaastat

Kaugemad galaktikad James Webbi teleskoobis – ~13,4 miljardit valgusaastat (!)

🌐 Galaktikate jaotus ruumis

Galaktikad ei paikne ühtlaselt nagu rosinateleib, vaid moodustavad keerulisi kosmilisi struktuure, mis meenutavad vahtu või võrku.

🕸️ Kosmiline võrk (Cosmic Web)

Galaktikad ja nende parved moodustavad:

Filamendid – galaktikad ja galaktikaparved, mis moodustavad niiditaolisi struktuure.

Sõlmpunktid – seal asuvad suured galaktikaparved (nt Neitsi parv).

Tühimikud (voids) – suured tühjad alad, kus galaktikaid peaaegu pole.

See näeb välja nagu kolmemõõtmeline kärgstruktuur – galaktikad kogunevad "niidile", tühikud jäävad nende vahele. Üks suurimaid struktuure on näiteks Laniakea superparv, kuhu kuulub ka meie Linnutee.

🔭 Tuntud galaktikaparved ja -struktuurid

Kohalik rühm – meie naabruskond (~50 galaktikat, sh Linnutee ja Andromeeda).

Neitsi galaktikaparv – ~1300 galaktikat, meist u 65 miljoni valgusaasta kaugusel.

Laniakea superparv – meie kodusuperparv, u 100 000 galaktikat.

Suur sein (Great Wall) ja Sloan Great Wall – tohutud galaktikate seinad, miljonite valgusaastate pikkused.

# data[].attributes.body
🚀 Kas galaktikad tõesti põrkuvad?

Galaktikate vahed on küll suured, aga nende gravitatsiooniline külgetõmme on tugev.

Kosmos paisub, aga lähestikku olevad galaktikad võivad siiski teineteise poole liikuda.

Põrked ei ole nagu autode avariid – tähed harva otseselt kokku ei põrku, sest vahemaad tähtede vahel on tohutud.

Aga gaasipilved ja tähtede orbiidid segunevad ja see käivitab tähetekke plahvatuse.

🧬 Põrke mõju galaktika arengule

1. Tähetekke puhangud (starbursts)
→ Gaas surutakse kokku, tekivad uued tähed.
→ Galaktika muutub ajutiselt väga eredaks.

2. Galaktikate kuju muutused
→ Spiraalgalaktikad võivad muutuda elliptilisteks.
→ Väikesed satelliitgalaktikad neelatakse suuremate poolt (nt Linnutee "sööb" kääbusgalaktikaid kogu aeg).

3. Galaktikate ühinemine (merger)
→ Kaks galaktikat võivad sulanduda ühte.
→ Tekib üks suur, kaootiline ja gaasirikas süsteem.

4. Mustade aukude kasv
→ Galaktikate keskmes olevad supermassiivsed mustad augud võivad samuti ühinemisel kasvada.
→ Mõnikord tekivad aktiivsed galaktikatuumad või kvasarid.

🌌 Linnutee ja Andromeeda põrge

Toimub umbes 4,5 miljardi aasta pärast.

Linnutee ja Andromeeda liiguvad teineteise poole kiirusel ~110 km/s.

Tõenäoline tulemus: ühinemine hiiglaslikuks elliptiliseks galaktikaks.

🕘 Galaktika areng ajateljel (lihtsustatud)

1. Algne ainejaotus → väiksed kääbusgalaktikad 2. Ühinemised → suuremad spiraalgalaktikad 3. Rohkem põrkeid → elliptilised galaktikad 4. Gaas saab otsa → tähetekke vaibumine 5. “Surnud” elliptiline galaktika (vähe noori tähti, vähe gaasi)