# data[].attributes.body
1.

"Viden er magt. Og formidling af videnskabelig viden og evidens kan bidrage til en bevidst selvrefleksion som kan resultere i individuelle adfærdsændringer, kollektive normrevisioner og fostre en kritisk bevidsthed omkring samfundsforhold, som kan engagere til politisk deltagelse - eller modstand." s. 7, anden spalte, VIDEN ER MAGT.

2.

Tilid er godt, kontrol er bedre side 13.

3.

opmærksomhed er indgangen til folks bevidsthed og en nødvenidig betetingelse for alt fra undervisning og vidensformidling til overtalelse, forførelse og manipulation. side 10.

4.

"Det er langt lettere at overtale nogen til noget eller påvirke deres adfærd, hvis man kender vedkommende og kan trykke på de rigtige knapper - og det giver alle dataene rig mulighed for." side 11.

5.

"fællesskaber uafhængigt af geografisk placering" side 5.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.subject
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.body
Pointe 1 side 73

# data[].attributes.headline
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.subject
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.body
Pointe 2, side 77

# data[].attributes.headline
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.subject
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.body
Pointe 3 side 72

# data[].attributes.body
1. Oplysning skal bidrage til, at mennesket bliver myndigt og vover at tænke selv fremfor at lade sig styre af andre. Umyndighed er et resultat af manglende mod og bekvemmelighed (Kant). s. 9

2. "Brugeren er ikke kunden, men produktet. På nettet er du først og fremmest en vare."

de køber vores opmærksomhed og interesse. s. 10

3. Vi som mennesker bliver påvirket af flertallet på den måde, at vi ser på, hvad andre gør, tænker osv. s. 8 (Flertalsmisforståelser)

4. hvis uddannelse overhovedet skal "give mening", skal det være uddannelse til "kritisk selvrefleksion" (Adorno, 1989).s. 9

5. Alt information for det offentlige, bevæger vi os ud i det demokratiske minefelt.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.subject
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.body
Pointe 4 side 74

# data[].attributes.body
Side 73 linje 7-10 punkt 1: kaste et kritisk blik på digitaliseringsrevolutionen og nogle af de udfordringer og negative konsekvenser

side 76 Dannelse skal være frigørelse til selvbestemmelse; til vilje og evne til at yde modstand imod tendenser til at undergrave eller totalitært forsøge at eliminere - individets autonomi og myndighed. Dét mål er der al grund til at bibeholde i digital dannelse

Side 82 Digitaldannelse burde have oplysningsidealerne, som et væsentligt og uomgængeligt normativt element og stræbe efter dannelse af myndige, kritiske tænkende individer med modet til, at bruge egen forstand- og til at yde modstand mod undertrykkelse

Side 79, linje 10-25

Det handler om at Kina skræmmebilledet i digitalrevoultion, da de har udviklet adfærdsregulerende systemer. Man kan potentielt opdage systemkritikker.

# data[].attributes.body
Viden er magt - det bliver sværere at tænkte kritisk og dermed kan man blive mere modtagelig overfor fake news.

Flertalsmisforståelser - Man kan komme til at "geile" hinanden op til noget, man egentligt ikke har lyst til. Svært ved at læse hinanden over beskeder.

Demokrati - Man har ikke længere fuld selvbestemmelse over sine data, da datagiganter sælger vores data til firmaer, så de kan 'targete' reklamer mod vores interesser.

Rov-marketing - Man finder 'smertepunktet' og udnytter det hos de mest sårbare (økonomisk svækkede + kviklån)

Hvis du ikke betaler for produktet, er du selv produktet - Google og Facebook er i sig selv gratis at bruge ift. penge, men så betaler man med oplysninger i stedet

# data[].attributes.headline
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.subject
Gruppe 7, Sine, Christian, August og Birk

# data[].attributes.body
Pointe 5 side 76

# data[].attributes.body
1. Digital (ud)dannelse

"Projektet udvikler undervisningsmateriale, der er primært rettet mod målgruppen af unge 13-19-årige i folkeskolens udskolingsklasser og på ungdoms- og erhvervsuddannelser, men sekundært også mod lærerne og forældregenerationen." s. 74

2. Der er forventninger til, at teknologien og den digitale infrastruktur giver nye muligheder for digitale læringsværktøjer, individualisering af undervisningsmateriale, fjernundervisning og digitale platforme, som kan lette og optimere kommunikation, læring og formidling både i og udenfor uddannelsesinstitutionen (KL, 2018). s.72

3. "hvis du ikke betaler for produktet, er du selv produktet" s.77

4. Flertalsmisforståelser - som består i, at en gruppe følger normer, som ingen af gruppens medlemmer individuelt bryder sig om, men ikke desto mindre følger alligevel, fordi de fejlagtigt tror, at de andre i gruppen gør. s.75

5. Digital vækstpanel anbefaler at:

1. at anvendelsen af digitale læringsværktøjer og teknologier øges på tværs af fag i folkeskolen

2. at et fag i informatik indføres som obligatorisk i folkeskolen

# data[].attributes.body
Digital (Ud)dannelse: undervisningsforløb rettet mod 13-19 årige med fokus på teknologiforståelse og kritisk tænkning i forhold til bryg af dette. "Målgruppen skal lære at genkende og forstå de mekanismer, som kan føre til uhensigts mæssig digital adfærd, fordi netop sådan en forståelse - kombineret med kendskab til normbaserede interventionsstrategier - kan medvirke til at forhindre den" (s.74)

Flertalsmisforståelser: Normer i en gruppe følges til trods for at medlemmerne ikke nødvendigvis synes om dem, men der opstår en fælles forståelse for hvad der er forventet eller er den rigtige måde at agere på. Det kan eksempelvis være normalisering af mobbe- eller drukkultur i skolen. "Personer som løber med flokken agerer umyndigt, fordi de gør det, de gør, på grund af de andre - som de dermed lader sig lede af - fremfor at have modet til selv at tænke. Eller ukritisk sluger bekvemmelig misin formation og lader sig manipulere og blive (vild)ledt af andre." (s.75-76)

Opmærksomhedshandel: "Brugeren er ikke kunden, men produktet. På nettet er du først og fremmest en vare." det kan om mange online services siges at, hvis servicen er "gratis" er det en selv der er produktet. Og ens data er betalingen, da denne kan sælges videre til andre firmaer. (s. 77)

Digitale drømme og dilemmaer: "Den digitale frigørelse blev højstemt sammenlignet med den amerikanske revolution og uafhængighedskrig og digitaliseringens pionerer glorificeres som amerikanske uafhængighedshelte" "Digitaliseringen har åbnet et marked, der giver incitamenter og leverer infrastruktur til hidtil usete muligheder for tidstyveri, ma nipulation og adfærdspåvirkning af brugere Side 81 gen af et digitalt totalitært overvågnings- og kontrolsystem til at skabe "harmoni" er et illustrativt skræmmeeksempel, men tenden sen til digital statslig overvågning og kontrol for optimeringens skyld manifesterer sig også i mildere grad i et demokrati som Dan mark. Når folkeskoleelevers trivselsmålinger og testresultater samt anden personlig data, som relaterer sig til sundhed, uddannelse og trivsel, forsøges sammenkørt med CPR- numre for at sikre, at det er muligt "statistisk at følge eleverne igennem uddannelsessy stemet eller at koble deres trivsel til faglige resultater, forældrebaggrund, etnicitet, hel bredsoplysninger o.a." (Riise, 2018) bevæger vi os, trods gode intentioner, ud i et demo kratisk minefelt. Der opstår et dilemma mel lem optimering og retten til privatliv. På den ene side er der potentielt store gevinster at hente for sundhed i personlig medicin og for "evidensbaseret" læringsoptimering og so cial ingeniørkunst. På den anden side kan de forventede gevinster - uafhængigt af om de er realistiske eller ej - betales med en over vågning og adfærdsregulering af borgerne, som ikke hører hjemme i et demokratisk og frit samfund. Samtidig med fremkomsten af den digitale stat er der kommet nye gigantiske private spillere til som Google, Facebook og Ama zon, som har disruptet sig til monopol lignende magtkoncentrationer og sidder på store dele af den digitale infrastruktur og borgere for kommercielle eller politiske interessenter og aktører" (s.82)

Bagsiden af medaljen: Mens teknologien bringer ens masse nye muligheder og værktøjer, men kan også bringe en masse nye problematikker i spil. Alt fra nedsat koncentrationsniveau og forstyrrelser og stress (s. 73)