# data[].attributes.attachment_link.title
Debatindlæg: Wake up call fra USA: Retten til abort må aldrig tages for givet

# data[].attributes.attachment_link.description
Kampen om kvinders ret til at bestemme over egen krop er for alvor blevet genantændt i USA. Men abortmodstanden har længe ulmet verden over. Selvom der er sket markante fremskridt, er retten til fri og sikker abort stadig et kontroversielt emne

# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/titelliste/abort/debat-om-og-holdninger-til-abort

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan er danskernes holdning til fri abort og sene aborter?

I maj 2013 gennemførte Kristeligt Dagblad i samarbejde med analyseorganisationen YouGov en større rundspørge om abort blandt danskerne. Undersøgelsen (se kilder) viste, at 90 % af danskerne går ind for fri abort, mens 6 % er imod, og 4 % er uafklarede. Ved spørgsmålet om, hvorvidt en abort efter den 12. uge er i orden, svarede 66 %, at det var i orden at afbryde graviditeten på grund af et påviseligt handicap, mens 32 % mente, det var i orden, hvis det var andre komplikationer, der gjorde sig gældende, og kun 2 % syntes, at det er i orden at afbryde en graviditet på grund af uønsket køn.

Hvordan er danskernes holdning til 12-ugers-grænsen?

Af undersøgelsen fremgik det også, at de fleste danskere (68 %) synes, at 12-ugersgrænsen for en abort er passende, mens danskernes holdning til, hvornår et foster bliver til et menneskeliv, er meget mere diffus. 17 % mener, at der er tale om menneskeliv i samme sekund, som befrugtningen finder sted, mens 21 % holder sig til den 12. uge som skellet mellem foster og menneske. Flertallet (34 %) mener, at der først er tale om menneskeliv, når barnet vil være levedygtigt uden for livmoderen, mens 6 % angiver, at det først er ved fødslen, at fostret kan betragtes som menneske.

Men de forbedrede muligheder i dag for at redde fostre, der fødes meget for tidligt, kan også være mere til at ændre holdningen til aborter. Det betyder nemlig, at grænsen for sen abort (både i Danmark, men i højere grad i lande, der tillader abort op til 24. uge) er ved at krydse det tidspunkt, hvor fostret kan siges at være levedygtigt.

Hvad handler abortdebatten om i Danmark?

Diskussionerne herhjemme handler ikke så meget om, hvorvidt aborter skal være lovlige eller ej, men mere om, hvilke grunde der er gyldige i valget af abort, og hvornår og hvordan aborten udføres. Siden 2003 har alle gravide fået tilbudt risikovurderinger i form af nakkefoldsscanninger og doubletest, der kan afsløre, om fosteret har Downs syndrom. Man kan også få foretaget fostervandsprøver samt moderkageprøver, der kan afsløre kromosomsygdomme og arvelige sygdomme. 99 % af kvinderne, der får at vide, at fostret har Downs syndrom, vælger at få det fjernet. I 2010 blev der født 21 børn med Downs mod 65 i 2004.

Hvilke eksempler på abort har især skabt debat?

I 2008 blev spørgsmålet om, hvornår en abort på baggrund af handicap kan retfærdiggøres, sat på spidsen, da en dansk kvinde valgte abort, fordi scanningerne af fostret viste, at den ene underarm manglede. Dengang udtalte Preben Rudiengaard (V), formand for Folketingets sundhedsudvalg: "Vi lever i perfektionens højborg, og folk vil have det perfekte barn. Men jeg synes ikke, man skal have lov til en sen abort på grund af et mindre fysisk handicap. Vi har jo også en fantastisk teknologi i dag og gode proteser, og man kan sagtens få et godt liv med bare en arm." Citatet stammer fra artiklen "Afslag på abort i Danmark - fik den i England" i Kristeligt Dagblad 2008 (se kilder).

I 2011 viste medicinske sager, som Politiken fik aktindsigt i, at sene aborter var blevet bevilget af Abortsamrådene til fostre med Turners og Klinefelters syndrom og endda til fostre med læbe-gumme-ganespalte. Overlæge Claus Gravholdt, ekspert i Turners og Klinefelters syndrom fra Aarhus Universitetshospital, udtalte i forbindelse med sagen, at: "Det er problematisk og voldsomt. Jeg møder dem som voksne, og mange af dem har fuldstændige sammenlignelige liv med alle mulige andre. Det ender med en debat om, hvor normal man skal være for at blive født. Jeg har ikke selv svaret, men det er tankevækkende, at så mange med Turners aborteres. Der er min grænse overskredet." Det kan man læse i artiklen "Hvor normal skal man være for at blive født?" (se kilder),

I 2018 viste tal fra Abortankenævnet og regionerne, som Kristeligt Dagblad havde søgt aktindsigt i, at langt de fleste kvinder, som søger om abort efter abortgrænsen i 12. graviditetsuge, får tilladelse til abort. Fra 2012 til 2017 søgte 5.125 kvinder om at få foretaget en såkaldt sen abort. 4.819, svarende til 94 % af dem, fik tilladelse, mens syv afslag blev omgjort til tilladelser i ankenævnet. Den udvikling kan både skyldes, at teknologiske muligheder har gjort det lettere at spore misdannelser, større opmærksomhed på svære sociale kår, men også, at vi har udviklet en mere snæver holdning til, hvad der er "normalt" i dag, vurderer Peter Skovbo, overlæge ved Aalborg Universitetshospital og medlem af abortsamrådet i Region Nordjylland, kan man læse i artiklen "Stort set alle sene aborter tillades" (se kilder).

Hvilken rolle spiller abortmodstanderne i den danske debat?

Selvom Kristeligt Dagblads undersøgelse viste, at 90 % af danskerne går ind for fri abort, er der også deciderede abortmodstandere i Danmark. Retten til liv er en forening, der tæller omkring 3.000 medlemmer. Foreningen kæmper for en lovændring, der gør abort ulovlig, og har desuden oprettet Abortlinjen, der tilbyder rådgivning til gravide, der er i tvivl om, hvorvidt de skal gennemføre graviditeten eller vælge abort. Kristendemokraterne var i mange år imod fri abort, og det indgik i deres partiprogram, at de ønskede den fri abort afskaffet. Partiet foretog dog en kovending i 2007, hvor partiets daværende formand, Bodil Kornbek, i artiklen "Kristendemokraterne dropper modstand mod abort" (se kilder) erklærede, at Kristendemokraterne ikke længere ville stille forslag om ændringer i abortlovgivningen eller forsøge at kriminalisere abort. Det fik dog ikke medlem af partiet og daværende folketingskandidat Tove Videbæk til at opgive sin overbevisning om afskaffelse af den fri abort, og i 2008 meldte hun sig ud af partiet på grund af samme overbevisning. I debatten op til Folketingsvalget i 2011 argumenterede Kristendemokraterne som det eneste parti for, at grænsen på 12 uger for fri abort skulle sænkes.

# data[].attributes.attachment_link.description
I maj 2013 gennemførte Kristeligt Dagblad i samarbejde med analyseorganisationen YouGov en større rundspørge om abort blandt danskerne. Undersøgelsen (se kilder) viste, at 90 % af danskerne går ind for fri abort, mens 6 % er imod, og 4 % er uafklarede. Ved spørgsmålet om, hvorvidt en abort efter den 12.

# data[].attributes.body
https://www.kristeligt-dagblad.dk/debat/skal-graensen-fri-abort-haeves-abortankenaevnets-afgoerelser-er-til-debat

# data[].attributes.attachment_link.title
Skal grænsen for fri abort hæves? Abortankenævnets afgørelser er til debat

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristeligt Dagblad har spurgt syv eksperter og organisationer om, hvorvidt loven om sene aborter fungerer. Det er de alle enige om, at den ikke gør. Men ikke om hvorfor

# data[].attributes.body
https://www.sexlinien.dk/emneside-graviditet-og-abort/abort

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Abort er afbrydelse af en graviditet

Alle piger/kvinder har ret til at vælge at afbryde deres graviditet.

Man skelner mellem spontan abort og provokeret abort - p rovokeret abort er, når man selv vælger at få abort. Spontan abort er derimod, når graviditeten går til grunde af sig selv.

Man kan få foretaget en provokeret abort på hospitaler og gynækologiske klinikker.

Der findes to metoder til abort, man kan vælge mellem, når man søger abort: Medicinsk abort og kirurgisk abort. Du kan læse mere om abortmetoderne her.

Retten til abort

Man har ret til at få abort frem til udgangen af 18. uge i Ugerne i graviditeten regnes altid efter den første dag i ens sidste graviditeten. Derefter kan man kun få abort med en særlig tilladelse fra det nationale abortnævn.
menstruation.

Lægen laver en
For at få en abort, skal man henvises af en praktiserende læge. Det kan være ens egen læge, men det må også gerne være en anden praktiserende læge.
gynækologisk undersøgelse for at vide, hvor langt man er henne i graviditeten.

Det er kun pigen/kvinden selv, der må bestemme om hun vil have en abort. Hverken hendes forældre, kæreste eller ægtefælle, læge eller andre må bestemme for hende, om hun kan få abort eller ej.

Støttesamtale

Der kan være mange tanker, følelser og overvejelser forbundet med at træffe valg om at få abort. For mange piger/kvinder kan det være en idé at tale med nogen om sine overvejelser. Det er forskelligt, hvem man har lyst til at tale med om det. Det skal bare være nogen, man føler sig tryg ved, fx en god ven eller et familiemedlem. Måske kan det også være en ide at tale med den, man er blevet gravid sammen med.

Men du har også ret til en støttesamtale hos din læge - s tøttesamtalen er en samtale, hvor du kan få talt ud om alle dine tanker og overvejelser, før du træffer et valg om enten at afbryde graviditeten eller at gennemføre den.
Lægen har tavshedspligt. Hvis du ikke ønsker at tale med din egen læge om det, kan du frit vælge en anden praktiserende læge.

Nogle regioner eller kommuner giver også mulighed for at få støttesamtaler udover hos lægen. Det er også muligt at tale med en socialrådgiver i sin kommune, hos kan hjælpe dig med at se på dine muligheder, hvis du gerne vil gennemføre
I Region Hovedstaden kan du fx finde hjælp og vejledning hos Sex & Samfunds Præventions- og Rådgivningsklinik i København. Abortrådgivningen for Unge eller med Mødrehjælpen. De graviditeten fremfor at afbryde den.

Samtalen skal ikke på nogen måde presse dig til at træffe et valg, men derimod oplyse dig om dine muligheder og hjælpe dig med at få vendt dine tanker..

Du vil også blive tilbudt en samtale efter din abort. Det er vigtigt at få talt en abort godt igennem, for det kan være følelsesmæssigt svært for nogen.
For andre betyder det ikke så meget. Men det er ikke sikkert, at du kender din reaktion på forhånd.

Abort efter 18. uge

Ved særlige omstændigheder kan man søge om tilladelse til abort efter 18. uge.
De særlige forhold er:

* Graviditeten skyldes
* Barnet har risiko for en alvorlig fysisk eller psykisk lidelse
* Ens helbred udsættes for fare i forbindelse med graviditeten

voldtægt * At man på grund af dårlig begavelse ikke kan drage omsorg for barnet
* Hvis graviditeten eller fødslen vil være en alvorlig belastning for en

Abortnævnet er den instans, hvor du kan søge om tilladelse til abort efter 18. uge i graviditeten.
Man kan søge nævnet om abort igennem sin egen læge eller en anden læge efter eget valg.
Læs meget mere om abort og graviditet her.

Foto: James Laurence Stewart

Svangerskabsafbrydelse

Provokeret abort

Abortus provocatus

Fosterfordrivelse

ret til abort...

Hvis du skal have en abort, må du højest være i 18. uge i graviditeten - ugerne skal regnes fra den første blødningsdag i din sidste menstruation.

Man kan få tilladelse til sen abort under særlige omstændigheder. Ens praktiserende læge kan hjælpe med at søge om tilladelsen.

får underlivsbetændelse eller andre gener efter en abort

Støttesamtale og hjælp

Du har ret til en støttesamtale hos lægen, når du overvejer abort.

Støttesamtalen er gratis og du må gerne vælge en anden praktiserende læge end din egen læge.

Du kan også søge rådgivning hos:

Abortrådgivningen for Unge (Sex & Samfund)

Abort.dk (Mødrehjælpen)

Forældre til unge der søger abort kan få rådgivning på Snakomabort.dk.

Vidste du...

at der i 2010 blev foretaget 16.362 aborter i Danmark?

Det laveste antal aborter var i 2002, hvor der blev foretaget 14.991 aborter.

Det højeste antal aborter, der er foretaget i Danmark er 27.884 - det var i 1975.

Vidste du...

at de 20-24-årige i 2010 var den aldersgruppe, som fik foretaget flest aborter?

Hyppig forveksling...

Nødprævention og medicinsk abort forveksles af nogen.

Men nødprævention forhindrer en graviditet i at opstå, fordi et befrugtet æg ikke kan sætte sig fast i livmorslimhinden.

Medicinsk abort derimod gør, at livmorslimhinden afstødes sammen med det befrugtede æg efter at ægget har sat sig fast.

Derfor kan modstandere af abort godt bruge nødprævention.

# data[].attributes.attachment_link.description
En abort er en afbrydelse af en graviditet, som enten kan være frivillig eller ufrivillig. Alle piger/kvinder har ret til at vælge at afbryde deres graviditet.

# data[].attributes.body
Spørgsmål i svendborg

# data[].attributes.body
Abortlinie tlf
Retten til liv

# data[].attributes.body
Snak med en der selv har fået en abort (måske) + Jordemoder

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/udland/usas-hoejesteret-omstoeder-historisk-abortlovgivning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
USA's Højesteret har fredag en skelsættende afgørelse "Roe v. Wade" fra 1973, der sikrer retten til abort i hele USA.

Det betyder, at amerikanske kvinders forfatningssikrede ret til abort bortfalder. I stedet bliver det op til hver enkelt delstat selv at lovgive i spørgsmålet om abort.

Den historiske afgørelse var ventet, efter et lækket notat fra Højesteret i maj pegede i retning af, at et flertal af de ni Højesteretsdommere ville stemme for at sætte den historiske lov ud af spil.

Fem ud af ni dommere stemte for at afskaffe retten til abort.

I begrundelsen for afgørelsen lyder det fra de fem dommere, at beslutningen om at give kvinder ret til at få udført en abort inden 24. til 28 uge, som "Roe v Wade"-dommen medførte, var forkert, da der i den amerikanske forfatning ikke står noget specifikt om retten til abort.

Højesteretsdommen i sagen Roe v. Wade fra 1973 har fået navn efter en kvinde, der gik under pseudonymet Jane Roe. Hun lagde i 1969 sag an mod staten Texas' abortlovgivning efter en påstået voldtægt. Justitsministeren, der dengang førte sagen for Texas, hed Henry Wade.

Kvinden, der i virkeligheden hed Norma McCorvey, tabte sagen og var tvunget til at føde barnet. Hun gik dog videre med sagen til USA's højesteret, som med stemmerne 7 mod 2 afgjorde, at retten til abort var sikret under friheden til et personligt valg i familiespørgsmål i den 14. tilføjelse til den amerikanske forfatning.

I de efterfølgende årtier har Højesteret opretholdt Roe v. Wade, der har dannet præcedens, men retten har løbende truffet afgørelser, der samlet set har begrænset adgang til abort i USA siden den skelsættende dom i 1973.

Et utænkeligt tilbageskridt

Beslutningen ses som en stor sejr for Republikanerne og USA's kristne højrefløj, og den ventes at medføre markante ændringer i den amerikanske abortlovgivning, hvor enkelte nu helt kan forbyde abort.

Tretten har allerede indført lovgivning i form af såkaldte "trigger bans", der gør, at abort vil blive forbudt eller stærkt ved lov ovenpå Højesterets beslutning.

# data[].attributes.attachment_link.description
USA's Højesteret har fredag en skelsættende afgørelse "Roe v. Wade" fra 1973, der sikrer retten til abort i hele USA. Det betyder, at amerikanske kvinders forfatningssikrede ret til abort bortfalder. I stedet bliver det op til hver enkelt delstat selv at lovgive i spørgsmålet om abort.

# data[].attributes.body
Reklame om abort, banned

# data[].attributes.body
weekendavisen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Årsagerne til uønsket aborter er mange, og det kan være svært at finde ud af, hvorfor en kvinde aborterer. Aborter bliver hyppigere, jo ældre kvinden og manden er, ligesom nogle livsstilsfaktorer - fx rygning og overvægt - også har betydning. Der er ofte tale om, at fosteret er sygt - fx med unormale kromosomer eller misdannelser - der umuliggør, at barnet ville have kunnet overleve.

Abort statistik

Mellem ⅕ og ¼ af alle påbegyndte graviditeter ender som ufrivillige aborter. Nogle graviditeter ender så tidligt, at kvinden endnu ikke er klar over, at hun er gravid.
Mindst halvdelen af alle aborter i 1. trimester skyldes en eller flere kromosomfejl. Blødning i løbet af første halvdel af graviditeten optræder hos ca. 25 % af alle gravide, men kun halvdelen af disse aborterer. Nogle af disse aborter skyldes, at graviditeten sad uden for livmoderen.

Abort symptomer

Symptomerne på en abort er blødning og menstruationsagtige smerter. Blødningen kan være med klumper af blod og eventuelt også af fosteret, som udstødes. Ved blødning skal du kontakte din praktiserende læge eller den afdeling, du er tilknyttet på sygehuset, hvis du er begyndt at gå til graviditetskontrol. Du vil herefter få tilbudt at blive undersøgt. Undersøgelsen består blandt andet af en scanning for at se om fosteret er i live eller som frygtet gået til.

Hvis du selv har aborteret, og hvis undersøgelserne viser, at alt er i orden, så er der ikke grund til yderligere indgreb. Har du endnu ikke aborteret alt fostervævet, vil du blive tilbudt medicinsk eller kirurgisk abort. Ved den medicinske abort er det ikke nødvendigt, at du kommer i narkose.
Hvis du skal have foretaget en udskrabning, der er et kirurgisk indgreb, skal du i fuld narkose.

I kan genoptage jeres sexliv, så snart I føler jer parate til det, men de første fem til seks uger skal I bruge kondom. Det anbefales også, at kvinden har fået en normal cyklus med menstruation, før I forsøger at blive gravide igen.

Abort påvirker hele familien

Hvis man ønsker sig et barn, er det selvfølgelig forbundet med sorg og fortvivlelse, når en graviditet ender i en abort. De følelsesmæssige rutsjeture, der er forbundet med ufrivillige aborter, er svære at tackle for langt de fleste par, som oplever dem. Både kvinden og manden vil i perioder være præget af sorg og krise, og det er vigtigt, at man søger professionel hjælp hos en psykolog eller hos den praktiserende læge, hvis følelsesmæssige problemer præger dagligdagen. Kvindens og mandens reaktioner vil ofte være helt forskellige, og netop det er ofte en udfordring for parforholdet. Det er nødvendigt at få hjælp, hvis en af jer eller I begge har behov for det.

Ved senere fødsler er det normalt at tænke på de børn, man har mistet og genopleve den sorg, som var forbundet med tabet. Det er vigtigt at sætte ord på følelserne og tale med hinanden, omgivelserne og ikke mindst jordemoderen om det.

Hvis en kvinde har gentagne aborter (mere end tre aborter i 1. trimester) eller aborter i 2. trimester, er det muligt at komme i særlig behandling hos en speciallæge ved først at kontakte egen læge.

Opdateret den 24. januar 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Årsagerne til uønsket aborter er mange, og det kan være svært at finde ud af, hvorfor en kvinde aborterer. Aborter bliver hyppigere, jo ældre kvinden og manden er, ligesom nogle livsstilsfaktorer - fx rygning og overvægt - også har betydning.

# data[].attributes.body
Stealthing

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er stealthing?

Stealthing er et seksuelt overgreb, hvor en person under et samleje med kondom fjerner kondomet uden at sexpartneren opdager det.

Stealthing kan f.eks. være, når to personer gerne vil have sex i skeden eller analsex, men det ene person siger at hun/han kun vil have sex, hvis det er med kondom. Midtvejs i samlejet trækker den ene person kondomet af uden at sige noget, og uden den anden opdager det, og forsætter samlejet.

Det kan også være, at den ene person på eget initiativ tager kondom på inden et samleje, men ombestemmer sig, og fjerner sit kondom uden at fortælle det til sin sexpartner.

Hvorfor er stealthing et overgreb?

Stealthing er et overgreb fordi, den person der bliver udsat for at den anden fjerner kondomet, ikke har mulighed for at trække sit samtykke til sex tilbage, efter den anden person har fjernet kondomet. Det betyder, at når en har begået stealthing, har vedkommende haft sex uden samtykke.

Det er også et overgreb fordi, stealthing fratager den ene person muligheden for at bestemme, om samlejet skal være beskyttet eller ej. Det betyder, at personen der er offer for stealthing, mister retten til at bestemme over sin egen krop, og hvad for noget sex, personen har med sin krop.

Det er ikke okay at begå stealthing fordi, stealthing er et seksuelt overgreb som kan have alvorlige fysiske og psykiske konsekvenser for ofret.

Mange bliver måske udsat for stealthing

Man ved ikke hvor mange i Danmark, der har været udsat for stealthing, da vi i Danmark ikke har undersøgt det. Men den nyeste forskning fra USA og Australien peger på, at mange mennesker bliver udsat for stealthing.

Her viser et studie, hvordan 19% af de piger/kvinder og 5% af de drenge/mænd, man har spurgt, fortæller at de har været ofre for stealthing. I et andet studie svarer helt op til 32% af de adspurgte piger/kvinder, at de har været udsat for stealthing.

Selvom vi ikke har undersøgelser fra Danmark, vil man kunne forvente, at også mange danskere bliver udsat for stealthing.

De fleste unge som har været udsat for at få overskredet deres seksuelle grænser eller for seksuelle overgreb, altså også stealthing, har været udsat for dem fra andre, jævnaldrende unge, de allerede kender eller har mødt.

Stealthing sker ofte mellem personer, der møder hinanden til en fest eller i byen, og mellem personer der er kærester eller ekskærester. Man ved desuden, at dem der begår stealthing ofte er under påvirkning af alkohol. Det er dog ikke altid tilfældet.

Bliver man straffet for det?

Sex uden samtykke er ulovligt ifølge dansk lovgivning, men stealthing er ikke specifikt nævnt i den danske lovgivning. Derfor vil stealthing med al sandsynlighed ikke blive straffet, sådan som den danske lovgivning er i dag.

Det betyder, at det lige nu er op til hver enkelt politikreds, hvordan de vil håndtere en sag med stealthing. Kommer en anmeldelse om stealthing i en retssal, vil det være op til en dommer i retssystemet at vurdere om man skal straffes, hvis man har begået stealthing.

Et flertal i straffelovrådet mener derfor, at stealthing bør nævnes specifikt i lovgivningen, for at det er muligt at straffe en person, som har begået stealthing. Straffelovrådets opgave er at foreslå justitsministeriet, hvordan man kan forholde sig i forskellige spørgsmål om lovgivning om straf.

I andre lande end Danmark er folk blevet dømt for stealthing. Det gælder i Australien, hvor stealthing er specifikt nævnt i loven, men også i Schweiz har to mænd fået fængselsstraffe, i forbindelse med stealthing.

Selvom stealthing med stor sandsynlighed ikke kan straffes i en dansk retssal lige nu, er det stadig et overgreb, og noget som er forkert at gøre mod andre.

Det er forkert at gøre, fordi alle skal have ret til at sige nej til samleje uden kondom selvom de allerede har sagt ja til sex med kondom.

Det er også forkert fordi, stealthing udsætter en person for risiko for sexsygdomme eller ufrivillig graviditet uden de har haft mulighed for selv at beslutte, hvilken risiko de vil udsætte sig for.

Det er også forkert, fordi det er en grænseoverskridende handling, og ofre for stealthing vil oftest have en meget dårlig oplevelse, som også kan kræve hjælp til at komme videre fra.

Reaktioner efter stealthing

For nogle kan det tage tid at opdage og erkende, at det har været udsat for stealthing. Ofre for stealthing kan opleve psykiske og fysiske reaktioner efter overgrebet. Reaktionerne kan være helt forskellige fra person til person.

Det kan f.eks. være at man føler sig mere træt eller ked af det end normalt. Det kan også være, at man har problemer med at sove eller føler sig uren. Mange oplever også, at de har skyldfølelse eller skammer sig over det, der er sket.

Mange ved ikke, at de rent faktisk er blevet udsat for et overgreb, når de har oplevet stealthing. Dertil kan følelser som skyld og skam gøre det svært at søge hjælp, efter man har oplevet stealthing.

Det er aldrig din egen skyld, hvis du er blevet udsat for stealthing.

Hjælp og rådgivning

Hvis du har været udsat for et seksuelt overgreb som fx. stealthing, er det vigtigt at du søger hjælp til håndtere de følelser og reaktioner, du har fået efter overgrebet.

Selvom det kan være svært at tale om, kan det være en god hjælp at tale med en person, som du har tillid til og som kan hjælpe dig.

Det kan være en person, som du allerede kender godt i forvejen, f.eks. en lærer, en ven eller et familiemedlem, som du føler dig tryg ved at tale med. Det kan også være et sted, hvor man kan få hjælp og rådgivning.

Hvis du har været udsat for stealthing eller et andet seksuelt overgreb, kan du få hjælp. Læs mere om at få hjælp på undersiden om seksuelle overgreb. Du kan også bruge nogle af boksene til højre, der linker til sted med hjælp.

# data[].attributes.attachment_link.description
Stealthing kan f.eks. være, når to personer gerne vil have sex i skeden eller analsex, men det ene person siger at hun/han kun vil have sex, hvis det er med kondom. Midtvejs i samlejet trækker den ene person kondomet af uden at sige noget, og uden den anden opdager det, og forsætter samlejet.

# data[].attributes.body
Hvordan skal vi forholde os til abort i 2023?

# data[].attributes.headline
er barnet en celle klump eller et menneske?

# data[].attributes.subject
er barnet en celle klump eller et menneske?

# data[].attributes.body
Artikel skrevet af Marta Sørensen

# data[].attributes.headline
ville folks syn ændre sig på abort fra forskellige sitoationer?

# data[].attributes.subject
ville folks syn ændre sig på abort fra forskellige sitoationer?

# data[].attributes.body
Hvilket forskellige holdninger findes der til abort i 2023? Hvordan skal vi forholde os til det som mennesker?

# data[].attributes.body
Veninde der har fået en abort

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Februar 2004

Henvendelsen kom på foranledning af en forespørgsel fra sundhedspolitisk ordfører fra Socialistisk Folkeparti og Kvindeligt Selskab, der samlede opbakning dels til økonomisk støtte af færøske kvinders adgang til fri abort i Danmark og dels i kampen for færøske kvinders rettigheder til fri abort.

Færøske kvinder har ikke adgang til fri abort i dag. Den abortlovgivning, der blev afskaffet i Danmark i 1970, gælder stadig for færøske kvinder. Det vil sige, at de, for at få en abort, skal have været udsat for voldtægt, deres helbred være truet, eller der skal være stor risiko for alvorlige arvelige sygdomme for barnet. Den færøske abortlovgivning betyder, at et ukendt antal kvinder fra Færøerne rejser til Danmark for at få foretaget en provokeret abort.

I Danmark er abortkvotienten ca. 12,5, mens den for Færøerne er 3,3 årligt. Landsstyret har sat som mål, at antallet af aborter yderligere skal nedbringes.

Sygeplejeetisk Råd havde allerede før henvendelsen planlagt en temadag omhandlende menneskeligt livs begyndelse og fosteranlægs etiske status. Dansk Sygeplejeråd bad om en meget hurtig tilbagemelding.

Desværre var temadagen fastlagt til starten af 2005, så Rådet havde på gældende tidspunkt ikke taget den grundige drøftelse af emnet. Derfor fremsatte formanden sit personlige synspunkt til Dansk Sygeplejeråd.

Imidlertid valgte Dansk Sygeplejeråd at lade sagen ligge, da de færøske sygeplejersker ikke selv ønskede at blande sig i sagen.

Formand Edith Mark svarede Dansk Sygeplejeråd på deres henvendelse:

"Abort rejser mange moralske spørgsmål. Selv om der i Danmark er lov om fri abort og dermed givet en rettighed for danske kvinder, betyder det ikke, at abort altid er "ret" forstået på den måde, at det er den rette og den gode handling. Jura og etik følger ikke altid hinanden.

De fleste kvinder, som vælger abort, oplever, at valget er ekstremt vanskeligt. Situationen er som oftest præget af dilemmaer, nagende skrupler og rådvildhed. De fleste mennesker ønsker jo at beskytte liv og drage omsorg for de svageste og mindste.

Derfor giver retten til frit valg også store problemer, når det drejer sig om disse umulige valg - dilemmaerne. Vi vil ikke lade naturen gå sin gang, vi vil hellere beherske den og disponere over vores eget liv.

Derfor kommer en ikke planlagt graviditet oftest på tværs. Sygdom kommer også på tværs af vore disponeringer og kan ende med døden. De uventede graviditeter ender oftest med livet, som elskede og livlige børn.

Aborttallet i Danmark er faldet til næsten det halve i løbet af de sidste 15 år. I år 2000 blev der i alt registeret 15.681 legale provokerede aborter - samme år blev der foretaget 8.386 IVF-behandlinger. Vores børneregnskaber går desværre ikke helt op.

Det skyldes hovedsageligt, at valget om børn/ikke-børn er blevet individbaseret og forbrugerorienteret. Som moderne mennesker ønsker vi suverænt at kontrollere og styre vort eget liv.

Hvad er så det ufødte barns beskyttelse og rettigheder, kan vi spørge. Det lille foster, som ikke selv kan træffe noget valg eller aktivt kræve nogen beskyttelse, er fuldstændig afhængig af, at forældrene og samfundet ønsker at beskytte det. "Mor og far" må være villige og i stand til at stille sig til rådighed for dette andet menneske.

Når det gælder samfundet, må vi også være villige til at drage omsorg for børn - både de ønskede og de uønskede, de "normale", velskabte og senere produktive mennesker - men også de børn, der falder uden for normaliteten - de, der bliver handicappede og belastende, de, der aldrig bliver "produktive".

Sagt på en anden måde: Vi kan ikke droppe noget menneske? Et åbent og levedygtigt samfund er kendetegnet ved at have overskud til og glæde af de svageste og ikke fratage udvalgte mennesker retten til livet.

Demokrati er på mange måder en skikkelig måde at ordne sig på. Men det er ikke sådan, at flertallet altid har ret - hverken i Danmark eller Færøerne.

Etiske spørgsmål kan ikke afgøres ved hjælp af flertalsafgørelser - disse spørgsmål må altid overvejes i forhold til en referenceramme, som ligger uden for ens egen private cirkel. Når mor/far/samfundet skal finde ud af, hvorvidt barnet skal fødes eller sorteres fra, kan man altså ikke blot referere til sig selv.

Den enkelte og samfundet må træffe sit valg i forhold til barnet, til forældreskabet og til de kommende generationer. Hvad er det for et samfund, vi ønsker at skabe? - Og hvilke grundlæggende forbud, påbud og rettigheder er vi involveret i?

Det er udtryk for både engagement men også formynderi, at Hanne Bille (forkvinde i Kvindeligt Selskab), Bjarne B. Christensen, (sekretariatschef i Sex og Samfund), Kamal H. Qureshi (ligestillingsordfører for SF) og Henriette Kjær (konservativ minister for Familie- og Forbrugeranliggender) blander sig i Færøernes indre anliggender.

Jeg tror, at færøske kvinder og mænd finder den løsning, som de i deres samfund kan leve med. Love og normer ændrer sig over tid, når rammerne bliver for trange, så udvider vi dem - når rammerne blive for brede, så strammer vi. Debatten og dialogen er nødvendig både i Danmark og Færøerne.

I Rådet har vi længe haft debatten omkring, hvornår menneskeligt liv begynder, og hvilken etisk status et fosteranlæg har (f.eks. kunstig befrugtning, abort, forskning i stamceller og fosterdiagnostik).

Sygeplejersker har efterlyst klarere retningslinjer i forhold til livets begyndelse. Emnet kræver en grundigere debat blandt sygeplejersker, og vi tager for alvor fat på debatten i det kommende år."

# data[].attributes.attachment_link.title
Abortlovgivning på Færøerne | Sygeplejeetisk Råd, DSR

# data[].attributes.attachment_link.description
Februar 2004 Henvendelsen kom på foranledning af en forespørgsel fra sundhedspolitisk ordfører fra Socialistisk Folkeparti og Kvindeligt Selskab, der samlede opbakning dels til økonomisk støtte af færøske kvinders adgang til fri abort i Danmark og dels i kampen for færøske kvinders rettigheder til fri abort. Færøske kvinder har ikke adgang til fri abort i dag.

# data[].attributes.body
Førstehånds viden til en abort

# data[].attributes.attachment_link.description
Barnet i maven vokser så det knager – nu vejer det 250 gram og er ca. 20 cm langt. Ørerne er flyttet derhen, hvor de skal sidde resten af livet, og stikker nu lidt ud fra hovedet. Øjnene er kommet tættere på forsiden af ansigtet, og de omgives af øjenbryn og en antydning til vipper. Under de lukkede…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kirtlerne i barnets hud udskiller nu en fedtet, tyk, hvid sustans kaldet fosterfedt eller vernix caceosa.

Fosterfedtet virker vandafvisende og beskytter barnet mod at blive opløst i forstervandet.

Du kender sikkert allerede hvordan din hud - men måske især dine hænder og fødder - reagerer når du har tilbragt lang tid i vand.

Dit barn danner nu mavesaft, som hjælper til med at absorbere fostervandet og give det videre til barnets nyrer, hvor det bliver filtreret og derefter udskilt til fostervandet igen.

Nervetrådene bliver nu omsluttet af en fedtholdig sustans kaldet myelin. Myelinskeder isolerer nerverne og sørger for at informationerne fra hjernen bliver udvekslet hurtigt og direkte.

Disse informationer er nødvendige for at barnet kan lave nogle stabile og målrettede bevægelser.

Nyfødte som ikke rigtig kan koordinere deres bevægelser - det ser ofte hos for tidligt fødte - har som regel ikke nok myelin.

Mål og vægt - gravid uge 18

Dit barn er i starten af ugen ca. 14 cm langt (målt fra hoved til hale) og kunne man strække barnets ben ud ville det ca. måle 20 cm (målt fra hæl til hoved) Dit barn vil i løbet af denne uge vokse yderligere ca. 1-2 cm.

Dit barn vejer i starten af denne uge ca. 220 gram. Din søn eller datters fod måler er nu ca. 2,5 cm lang.

Hovedets diameter måles fra øre til øre, forkortet til BPD. I starten af ugen ligger målet på ca. 3,9 cm.

Omkredsen på dit barns mave - forkortet til AC - måles i starten af ugen til ca. 13,3 cm.

Dit barns lårben har nu en størrelse på ca. 2,5 cm.

Meget sker med kvindens krop når hun er gravid. Hjertet bliver større, der bliver produceret mere blod og kvindens temperatur stiger en anelse.

Det kan være nok til at kvinden føler det er frygteligt varmt, selv om andre har en anden opfattelse.

Sveder du?

Føler du at du er kommet i overgangsalderen?

Fordi blodmængden er øget i din krop og fordi din krop er fyldt med adskillige hormoner, er din temperaturregulering sat midlertid ude af drift. Pludselig sveder du så sveder hagler af dig.

Du har det sikkert bedst når rummet du er i er lidt kølig.

Det kan være en god ide at sænke rum temperaturen en anelse.

Det tøj som du føler dig bedst tilpas i er nok tøj lavet af bomuld.

Dit stofskifte

Pga. at stofskiftet har ændret sig, betyder det at dit daglige kalorieforbrug er ca. 400 kalorier højere i forhold til før du blev gravid.

Så medmindre du er blevet mindre aktiv, kan du altså tillade dig at spise det mere uden det gør noget.

Din figur

Taljen er sikkert ved at forsvinde for alvor nu. Føler du at du er blevet bredere over bagen?

Måske er du begyndt at blive forpustet og sveder en del når du motionerer.

Det skyldes at dit stofskifte har ændret sig og at skjoldbruskirtlen er blevet mere aktiv.

Sex

Har du mere lyst til sex lige nu? Nyd det og hinanden fuldt ud. Den lille tager ikke skade af det 🙂
Læs: Sex under graviditet - Fra sexkilling til mor
Tisser du mere igen?

Måske er du atter begyndt at skulle op om natten for at tisse.

Undersøgelser

Mange kvinder bliver omkring 18-22. uge tilbudt en undersøgelse på det sygehus hvor de har valgt at føde. Og i en del tilfælde får kvinden også tilbud om at blive ultralydsscannet, og måske få et billede med hjem af den lille.

I mange tilfælde er det en misdannelses-scanning hvor barnet bliver tjekket grundigt igennem.
Debat: Misdannelsesscanning - Bare navnet skræmmer mig!
For nogle år siden da jeg selv fik mine første børn var denne scanning blot en 5-10 minutters oplevelse hor man tjekkede om der ar mere end èt barn derinde, om terminen passede og hvordan moderkagen lå.

Så nyd at du får flere minutter til at kikke på din kommende søn eller datter der boltrer sig inde i livmoderen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gravid uge 18 - Fosterfedtet udskilles | Min-Mave.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirtlerne i barnets hud udskiller nu en fedtet, tyk, hvid sustans kaldet fosterfedt eller vernix caceosa. Fosterfedtet virker vandafvisende og beskytter barnet mod at blive opløst i forstervandet. Du kender sikkert allerede hvordan din hud - men måske især dine hænder og fødder - reagerer når du har tilbragt lang tid i vand.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aborttilhænger: Kvindens ret til at bestemme over egen krop kan ikke gradbøjes

# data[].attributes.attachment_link.description
Loven om fri abort nyder i dag stor folkelig opbakning, men bevidstheden om, hvad et foster er, har rykket sig siden 1970’erne. To kvinder, der dengang som nu var for fri abort, fortæller her, hvorfor de i dag alligevel ser mere nuanceret på det

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag mister 40 børn livet i en abort. Find fakta, holdninger og beretninger fra mennesker tæt på abort

# data[].attributes.body
etisk råd