# data[].attributes.body
Mathilde
Hvordan skildrer jeres tekst temaet om sociale vilkår?

Man ser den forskel som der er i sundhed mellem de forskellige sociale grupper, teksten skildre altså uligheden i sundhed og sygdomsforløb, hvor dem i de laveste sociale grupper, er dårligst stillede. Så det er de sociale vilkår der “bestemmer” ens helbred

Er der tale om social ulighed, barske opvækstvilkår, fattigdom, osv. Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

I denne tekst er der tale om social ulighed og fattigdom, denne ulighed og fattigdom, kan føre til barske opvækstvilkår. dette ses også i dokumentaren, da en af deltagernes søn er nødt til at overtage huslige pligter såsom madlavning, fordi mor ikke har det fysiske overskud til at lave maden pga. sin sygdom.

I dokumentaren er det de fattige beboer i boligbyggerier i Aalborg, det er nemlig dem som har det værste helbred og døjer med flest sygdomme i Aalborg. Hvor dem som bor 7 km længere oppe af vejen i et finere kvarter, har et godt helbred.

Hvilke virkemidler bliver der i teksten anvendt til at vise de sociale vilkår/social ulighed?

Brug af virkelighedens personer og miljøer

Interview med personer foran et statisk kamera (eksperter)

Medvirkende taler direkte til kameraet

Voice over

Fiktionskoder

Der findes i dokumentaren, er bl.a. brugen af effektlyd, såsom baggrundsmusik. Andre eksempler er de visuelle effekter der bruges på satellitbilledet, og det gennemgående klip af vejstriber. Derudover dramatiseres filmen også ved kontrast klipning, som bl.a. kan ses ved klippet mellem den lækre laks og den spartanske svinekød fra Kiwi.

Eksempler på faktakoder der bruges i dokumentaren er fx brugen af håndholdt kamera og reallyd, samt brugen af normalperspektiv og halvtotale/halvnære billedbeskæringer.

Sammenlign jeres tekst med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af de sociale vilkår? Skriv få centrale stikord og korte sætninger.

Skjulte danmarkshistorier Richard og Rasmine

Skildre begge ulighed i klasse samfundet

Viser begge børn som bliver hurtigt voksne, fordi deres forældre ikke har overskud til at være det

# data[].attributes.headline
Thomas Korsgaard: Hvis der skulle komme et menneske forbi (kap. 36)

# data[].attributes.subject
Thomas Korsgaard: Hvis der skulle komme et menneske forbi (kap. 36)

# data[].attributes.body
Emil, Nikolaj

Temaet skildres i denne tekst ved at have fokus på barnets hårde opvækstvilkår, som skaber en social ulighed for ham i samfundet. Barnet bliver i denne tekst undertrykt af sin far, som med stor sandsynlighed, er som han er pga. han selv har det svært (evt. pga økonomi).

Virkemidler der underbygger den sociale ulighed i denne tekst, er når der er fokus på miljøet, gammelt, slidt og ulækkert og det er mørkt, trist og koldt vejr udenfor.

# data[].attributes.body
Benjamin

Stationen er miljøet fortællingen tager sted i. Stationen er et samlingspunkt for alle forskellige mennesker fra forskellige klasser. Her bliver en dreng overset af forskellige mennesker med økonomisk overskud, som har mangel på respekt for socialt udsatte mennesker.

Her ser man, at drengen ikke har nogen kontrol over den udsatte situation han er i, i modsætning til at kvinden også får overbalance, men hun ingen konsekvens mærker, fordi hun ikke er social udsat. “Hun satte sig ned midt i forretningen og trak de gamle støvler af, pludselig følte hun sig overvældet af træthed. Men så rejste hun sig og gik omkring i forretningen. Hun besluttede sig for, at hun ikke ville have støvlerne. Døren til skoforretningen smækkede bag hende, og det gav et sæt i drengen på stentrappen. Han rejste sig og begyndte slingrende at gå op ad trappen. På et af de sidste trin fik han overbalance og faldt ned på reposen. Han landede på fortænderne og slog den ene fortand ud, hans mund blødte.” Her mistede han sin tand.

Tanden er vigtig, og symbolisere hvor udsat han er. Tanden vil kun have værdi for drengen, fordi han er udsat og intet andet har. Vi ser ham også være fortabt, når han leder efter det eneste han har. Fordi han er så socialt udsat som tanden symbolisere, ser vi det også, da han går igennem nogle af de samme konflikter som andre personer. Her var der en kvinde, som tabte sine briller, hvor han tabte sin tand. En kvinde som fik overbalance, her fik drengen også overbalance, men fordi han var udsat kom han galt af sted. Og han er syg ligesom den anden dreng, som fik slik. Den sociale dreng bliver bare overset på grund af sin sociale elendighed.

Her ses eksempler på hvordan lillebroren har det og hvilken situation han er i:

Citat: (1)

“Drengen, der sad på stentrappen på Nørreport Station, havde det afgjort ikke godt. Måske var han påvirket af et eller andet, måske var han hjemløs, under alle omstændigheder så han ud ad helvede til, han svedte.”

Her ses at søsteren også kommer fra en udsat familie, da det ikke er normalt at en pige kommer op og slås. Samtidig tager hun sig også af sin lillebror og vælger at gå for at se ham.

Citat: (10)

“Man ventede på politiet. Der havde været slagsmål i tredje vogns rygerkupé”

Citat: (12)

“Drengens søster, der havde været involveret i balladen i S-toget, ankom til Nørreport samtidig med, at hendes bror blev lagt op på en båre, men eftersom der ikke var plads til hende i ambulancen, besluttede hun sig for at gå til Rigshospitalet.”

Den anden side med de to kvinder:

De tog kvinder kommer fra et bedre sted og har begge lært ikke at give noget til de “fattige”

Her ses at den ældre kvinde ser den lille dreng, og hun ser også at han ikke har det godt, men kommer med andre undskyldninger:

“Drengen så faktisk ud til at have det dårligt, men kvinden tænkte, at han nok bare var træt.”

Citat: (6)

Pludselig hørte hun en stemme, der gjorde hende så forskrækket, at hun nær var faldet.

6

– Kan du ikke undvære et par kroner?

7

Det var drengen, der var vågnet af sin døs.

8

Men naturligvis kunne hun ikke det.

9

I stedet koncentrerede hun sig om at holde balancen. Hun tænkte på en dag for et par uger siden, da hun sammen med sin datter var kommet op ad stentrappen på Nørreport. Måske havde drengen også siddet der den dag? Eller var dagene nu begyndt at flyde sammen i hendes ulykkelige hjerne? Jo, han havde siddet der, og datteren havde bemærket noget om, at det var et temmelig dumt sted at sætte sig, midt på trappen, helt ærligt.

Her ses at de har bemærket denne dreng, men de er stadig lidt ligeglade med hvordan han har det, og kommentere også på hvor han sidder, hvilket også viser at de slet ikke kan sætte sig ind i hans sted.

Social ulighed i samfundsslag er et tema i Nørreport teksten og derved også tager fat i fattigdom hos den elendige dreng. Denne tekst kan blandt andet sammenlignes med Pigen med svovlstikker, men til andre tekster, som vi har arbejdet med, så ville den godt kunne sammenlignes med andre tekster, med henblik på social ulighed i samfundslagene og klasserne.

# data[].attributes.body
Emil, Roseem

Teksten skildrer temaet sociale vilkår, fordi at hoved fokusset i teksten er forskellen på de sociale/samfunds normer til kvinder og mænd.

Teksten omhandler social ulighed og ligger vægt på de områder hvor kvinderne i samfundet er undertrykt af de normer der var og hvor mændene ikke var.
Forfatter understreger dette, ved brugen af metafor, når hun fx skriver " og fra milepæl til milepæl føres han hen ad vejen..." og " for hende, kvinden, er der ingen vej at tilbage ligge, eller vejen, hun går, drejer sig rundt, fører intet sted  hen..."  her understreger hun sin holdning om forskellen på mandens og kvindens liv i samfundet.

Teksten kan perspektiveres til dokumentaren " Nu har vi talt nok om kvinder" i det både tekstens og dokumentarens hovede fokus er, de besværligheder en mand eller en kvinde møder i samfundet.

# data[].attributes.body
Brisson, Christoffer

Der er tale om social ulighed mellem indvandre og etniske dansker. Hvordan religion påvirker en familie. Fokuseret omkring ghetto område. Fokus på en fraværende far.

I digtet er det familien som er undertrykt og vi fokusere på Yahya Hassan i teksten, det er faren i familien som undertrykker dem alle sammen. Det er også samfundet som undertrykker siden de er en indvandre familie.

Der er beskrivelse af selve lejligheden og beskrivelsen af faren som en frygtsom figur i det han bliver beskrevet som en gorilla. Selve Yahya Hassans måde at skrive på er også en virkemiddel til at illustrere de social vilkår.

Det centrale emne i "Bekendelse fra satans søn" samt "Plastikblomst" er det at være indvandre i Danmark. Hvor Yahya Hassan kigger på familielivet kigger Mohammed Ayoub på det at være dansk som indvandre. "Plastikblomst" er en vrede som bliver lukket ud hvor "Bekendelse fra satans søn" er en fortvivlende digt om det at være dansk som indvandre.

# data[].attributes.headline
Mohamme Ayoub: Jeg bliver kun dansk hvis jeg griber ordet

# data[].attributes.subject
Mohamme Ayoub: Jeg bliver kun dansk hvis jeg griber ordet

# data[].attributes.body
Tekstens skildre følelsen af ikke at høre hjemme nogle steder og følelelsen af ikke at vide hvem man er og hvor man er på vej hen. Han skriver om at være fremmed i Danmark.

Forfatteren bruger allitteration og metaforre til at lege med sproget og formidle hans budskab på en dragende måde.

Yahya Hassan fokuserer i hans digt "Plastikbolomst" på hvordan hans familie ikke er den tradtionelle danske familie, på samme måde handler digtene om at være anderledes og ikke rigtigt være en del af det danske samfund.

# data[].attributes.headline
Dokumentar: "Nu har vi talt nok om kvinder" 

# data[].attributes.subject
Dokumentar: "Nu har vi talt nok om kvinder" 

# data[].attributes.body
Jacob, Denis

1.

Vores dokumentar taler om lighed mellem kønnene fra mænds perspektiv, specielt dem der er i den lavere ende af de sociale klasser.

2.

Det tages op, at det ikke kun er kvinder, der er stillet dårligt i samfundet, dokumentare udforsker nogle af de områder hvor mændene er undertrykte. Dokumentaren peger på at det er et samfunds mæssig undertrykkelse, men at mændene skal stå op for sig selv, og det ikke er at holde mænd nede.

3.

Performativ dokumentar. Det ses da humor er en vigtig faktor i at få informationen gennem seeren. Værten er aktivt deltagende i dokumentaren, til for eksempel interviews og til at guide seeren gennem pointerne.

Asynkron og synkron lyd anvendes til at skabe variation i dokumentaren.

4.

Vi kan perspektivere dokumentaren til Olivia Levinsons tekst “Støv”. Her snakker hun om hvordan kvinder er undertrykt af mænd for ikke at have nogen muligheder eller drømmer, undtaget at blive elsket af en mand og rydde op i hans hus. Vores dokumentar er det modsatte, da “Støv” refererer til mænd i toppen, som kunne kontrollere disse kvinder, snakker vores dokumentar om mænd som har altid været i bundet og har måske været mere undertrykt end selve kinderne.

5.

Based

Ligehed

Undertrykte mænd

# data[].attributes.body
Clara, Freja

Hvordan skildrer jeres tekst temaet om sociale vilkår? -Nedgørelse af kvinder i form af at det ikke var normalt for en kvinde at udtrykke sig. Kvinder bliver altså set som en genstand for andre

Er der tale om social ulighed, barske opvækstvilkår, fattigdom, osv. Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen? - Social ulighed da kvinder bliver set som objekter. Det er generelt samfundet der undertrykker kvinder. Forfatteren prøver dog at ændre folks syn på kvinder.

Hvilke virkemidler bliver der i teksten anvendt til at vise de sociale vilkår/social ulighed? - Hun bruger metaforer til at forklare hvad hun er for andre.

”Jeg er et net for alle glubske fisk” – Kunne betyde at fordi hun er kvinde så er hun mål for andre mænds interesse.

Sammenlign jeres tekst med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af de sociale vilkår? - ”Danmarkshistorier” hvor Richardt bliver udsat for social ulighed da hans far sælger ham til en pædofil fordi han taber i et spil, viser at også mænd kan være udsatte. Sammenlignet med digtet så viser det at det kan forekomme at både mænd og kvinder bliver seksuelt udsatte.

I Sofie Lindes tale forklarer kun at hendes chef ville have at hun skulle sutte hans pik og hvis hun ikke gjorde det, ville han ødelægge hendes karriere.

Dette er et eksempel på at selvom kvinder har fået flere rettigheder i dag og er blevet bedre stillet i samfundet, så bliver kvinder stadig socialt udsat af mænds tunge ord og handlinger.

# data[].attributes.body
Marina

Hvordan skildrer jeres tekst temaet om sociale vilkår?

han er fattigt og hjemløs og som blev udsat for voldelige ting i hans barndom

Er der tale om social ulighed, barske opvækstvilkår, fattigdom, osv.

ja de, blev opvokset i en barsk plejehjem på en fattiggård, og havde et svært og fattigt liv, hvor de ikke fik hjælp.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

richardt, er undertrykt, af hans barndom, fordi han var blevet solgt af sin far, til at have samleje med mænd, og fordi han skulle overleve det.

Hvilke virkemidler bliver der i teksten anvendt til at vise de sociale vilkår/social ulighed?

Sammenlign jeres tekst med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af de sociale vilkår?

en syg forskel, da de begge lever i et fattigt miljø og ikke rigtigt kan/for hjælp

Skriv få centrale stikord og korte sætninger.

# data[].attributes.body
Emma

Teksten skildre de sociale vilkår i form af fattigdom og social ulighed ved at give fokus på Simon, Eva og Simons venner som igennem deres polterabend bliver set ned på og undertrykt af fortælleren der er fra en anden klasse end dem, da han drikker cremant og spiser laks,

Dette kan ses igennem flere fortæller kommentar der bliver brugt til at sætte dem ned af “De burde have sovet.” (l. 126), “Han så forfærdelig ud.” (l. 130). Samt kan forskellen i deres klasse ses igennem sproglige virkemidler, altså deres sprog der er meget uforfinet “Sig det en gang til, din bøsse” (l. 160), “ Der er basser! – råbte Hønse” (l. 47). Samt er beskrivelser/billedsprog en vigtigt for denne historie da deres handlinger og miljø også har i en rolle for at gennemskue hvilken klasse de er i f.eks er de sammen med rocker og de drikker meget som er meget typisk for folk i den laveste del af samfundet.

# data[].attributes.headline
Sofie Linde: Tale ved Zulu Comedy Awards, 2020

# data[].attributes.subject
Sofie Linde: Tale ved Zulu Comedy Awards, 2020

# data[].attributes.body
Adam, Lærke, Alexander

Hvordan skildrer jeres tekst temaet om sociale vilkår?

Hun snakker om i sin tale om løn og hvordan hun ville blive den bedste betalte kvinde. Hvor hendes mening i den skulle være at alle skal tjene lige meget.

Er der tale om social ulighed, barske opvækstvilkår, fattigdom, osv. Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

I den her tale taler hun for kvinderne i #MeToo miljø da der var den mand som ville ødelægge hendes karriere.

Hun taler om at kvinderne er undertrykt i TV-branchen da mændene er bedre betalt end kvinderne.

Hvilke virkemidler bliver der i teksten anvendt til at vise de sociale vilkår/social ulighed?

Der bliver brugt gestik til anvise tryk og vigtighed til emnet. Nemlig armbevægelser og sætter tryk på specifikke ord. Hun bruger tydelige ansigtsudtryk samt ændring i stemmen når hun taler.

Sammenlign jeres tekst med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af de sociale vilkår?

Man kan sammeligne Sofies tale med dokumentaren "hu har vi talt nok ok kvinder". Det kan vi gøre fordi at den på en måde er den modsatte side af mønten, da den snakker om mændenes problemer i samfundet.