# data[].attributes.body
Terveyden kunto ja sairauksien hoito on muuttunut paljon entisistä ajoista. Tässä aikajanassa tulee ilmi ihmisen terveyden ja sairauksien ajanjaksosta.

# data[].attributes.body
Nykyihmisen ensimmäiset 100 000 vuotta olivat keräily- ja pyynti kulttuurin aikaa koko maailmassa.

Näinä aikoina uskotaan, että sen ajan yhteisöt, jotka liikkuivat koko ajan. Omasivat ne tasaipainoisen syntyvyyden ja kuoleisuuden. Näin uskotaan, sillä kirjoitettuja lähteitä ei ole saatavilla.

Ihmisien kiireinen elämäntyyli toi ihmisille hyvän kunnon. Syy miksi ihmiset kiertelevivät ympäri maata oli ruuan takia. Hyvästä kunnosta huolimatta tapaturmat olivat aina huolenaihe. Tapaturmissa pystyi tulemaan ihmisiin taudinaiheuttajia, joka taas oli hidasti yhteisöä. Toki myös välillä terveyttä horjahtavia hetkiä oli esimerkiksi ruuan vähäisyys tietyillä alueilla.

# data[].attributes.body
10 000 vuotta sitten tapahtui ihmisten kulttuurissa muuttui asiat, sillä ihmiset jäivät asettumaan paikoilleensa ja rupesivat viljelemään maata samalla pitämään karjaa. Tämä kulttuurillinen tapahtuma toi myös omat huononsa puolet esille ihmisten terveyteen nähden. Kuten taudit alkoivat leviämään viljelyksien ja karjan seurauksena. Myös terveyttä järkyttävä tekijä oli myös nälkäkaudet, kun sato ei tuottanutkaan tarpeeksi ruokaa.

Ihmisten paikoillaan pysyminen alkoi synnyttämään yhteiskuntia tärkeiden viljelys alueiden lähelle.

# data[].attributes.body
Kaksoisvirta maissa 4000eaa alkoi yhteiskuntia ja valtioita syntymään rikkaan maaperän vuoksi.

Terveyteden heikentyminen ja sairauksien lisääntymiseen liittyy monia asioita, mutta pahiten taudit levisivät syntyvien jäte kasojen takia. Kuitenkin kaikki eivät kuoleet näihin tauteihin heti, sillä rikkaat henkilöt elivät pitemmän ajan kuin kyöhät, ahtaiden tilojen takia. Myös köyhillä ei ollut helppoa rankkojen töiden takia.

# data[].attributes.body
Pohjolaan saapui 3000 eaa luvulla maaviljely taito. Tämän taidon tultua alkoi väestönmäärä kasvamaan. Maaviljely levisi Suomen rannikoilta ja sisämaassa maaviljely levisi vasta myöhemmin vasta 600-luvulla jaa. Maaviljelyä suoritettiin aluksi polttamalla mertsää ja sen tuhkat toivat maaperään ravintoa. Kuitenkin maa menetti parin vuoden välein ravintonsa, jonka takia jouduttiin muuttamaan usein.

Ihmisten terveyttä uhkasi nälänhätä, koska välillä oli huono sato. Nälänhädän lisäksi ihmisten terveys heikentyi välillä c-vitamiinin puutteen takia tai ihmisillä pystyi olemaan muita tauteja.

# data[].attributes.body
Antiikin ajan alussa ajateltiin sairauksien olevan jumalien rangaistuksia ja sen parantumiseen piti ihmisen lepytellä jumalia. Tätä selitysmallia kutsutaan teogeeniseksi selitysmalliksi. Kuitenkin tämä selitysmalli ei kestänyt kauan ja tiede alkoi kehittyä, jonka jälkeen terveyttä ja sairautta pyrittiin ymmärtämään järkiperäisellä tavalalla.

Kreikassa ymmärrettiin ihmisen kehosta paljon. Sen aikainen lääkäri Hippokrates (460-370 eaa) ymmärsi että sairaukset aiheutuvat neljän ruumiinnesteen epätasapainoisuudesta. Hän oli myös ensimmäinen lääkäri, joka selitty sairaudet luonnollisilla syillä.

humoraaliopiksi kutsuttiin näkemystä, jossa pyrittiin tuomaan tasapaino ruuminesteiden kanssa erillaisten hoitojen kanssa kuten suoniniskenellä, ruokavaliolla ja kyvyillä.

# data[].attributes.body
Antiikin Roomassa oli jo tuolloin terveyslainsäädäntöä, joka koski esimerkiksi jätehuoltoa, rakennusten kuntoa, ravintoloiden tasoa ja prostituutiota.

Antiikin roomassa oli myös vesijohtoja, joka oli ennenkuulumatonta tuon aikaiseen yhteiskuntaan. Vesijohdot toivat juoma vettä yleisille paikoille kuten torileille. Myös Roomassa huomioidiin nälkäkaudet, jolloin myyntiin paljon halpaa viljaa kansalaisille, jotteivat he kuolisivat nälkään.

Myös hygenia oli Roomassa hyvä. Siellä oli viemäreitä, katuojia, julkisia käymälöitä ja kylpylöitä. Tämä paransi ihmisten hygeniaa paljon ja bakteeritauteja esiintyi vähemmän yhteiskunnassa. Kuitenkin oli ihmisillä silti tauteja, mutta se nosti elinajaodotteen kolmeenkymmeneen vuoteen.

# data[].attributes.body
Antiikin lääketiedettä oli edistynyt paljon bysantti ja islamilaisessa maailmassa. Myös Kiina ja Arabialainen lääketiede oli kehittymässä hyvää vauhtia.

Vuodesta 1100 lähtien lääketiede on kehittynyt heti yliopistojen alettua Euroopassa. Euroopassa syntyi sairaalalaitoksia kristinuskon mukaisesti. Kristinusko toi ajatuksen lähimmäisenrakkaudesta, joka laajentui paljon. Silloin huolehdettiin lähimmäisistä ja jopa vähävaraisista. Luostarit myöskin auttoivat sairaita.

# data[].attributes.body
Keskiajan loppupuolella alkoi kasvamaan paljon väestö ja kaupunkien koot. Tämä tarkoitti tiiviimpää asutusta, joka toi paljon hygeniaongelmia. Yksi hygeniaongelma oli se, että ihmiset alkoivat heittämään kaduille paljon roskia ja lika vesiä, jotka toivat tauteja paljon ympäristöön. Myös tauteja levisi paljon käsistä kädenpesun jättämisestä ja seksitaudit levisivät prostituution ja suojaamattomasta seksikontakteista.

Tätä ongelmaa koitettiin korjata valvomalla elintarvike kauppaa ja puhdistamalla katuja roskista ja lika vesistä. Myös kaupunkeihin alettiin tekemään vesi kanavia jätteiden ja like vesien kuljettamiseksi. Kuitenkin silti oli paljon tauteja ja likaa ympäri kaupunkeja, joka tiputti elinajanodotteen kahteenkymmeneen vuoteen koska oli suuri imeväis- ja lapsikuolleisuus.

Maaseudulla taas oli paremmat oltavat kuin suurissa kaupungeissa, sillä heillä oli parempi hygenia. Se vaikutti paljon elinajanodotteeseen, joka oli suurempi kuin kaupungeissa asuvilla yli kymmenellä vuodella.

# data[].attributes.body
Renesanssin aikaan 1600-luvulla toi takaisin tieteen, tutkimuksien ja taiteen suosion takaisin. Se toi lääketieteen kehittymistä eteenpäin Euroopassa vauhdilla.

Kuitenkin taudit ja muut virukset aiheuttivat paljon tuhoa väestöön.

Suomessa taas 1600-luvulla kylmyys aiheutti nälänhätää ja katovuosia. Tämä pakotti ihmisiä liikkumaan etsien ruokaa kauempaa, jolloin tavallaan unohdettiin hygenia, jonka takia kulkutaudit levisivät nopeasti suomalaisiin.

# data[].attributes.body
1700-luvun lopussa Ranskassa aletaan auttamaan köyhää yhteiskuntaa, jolloin heitä koulutettiin ja valistettiin, jotte he voisivat parantaa heidän elämää hygenian, tulevaisuuden ja terveydensä nimissä. Kuitenkin näistä teoista ei ollut apua väestön terveyteen, sillä sairauksien perimmäsiä syitä ei tiedetty.

# data[].attributes.body
1700- & 1800-lukujen tartuntatautien synty meni miasmateorian mukaan niin, että taudit levisivät myrkyllisen ilman mukana, jotka olivat peräisin jätteistä, ulosteista ja liasta.

Teollistumisen ja kaupungistumisen myötä työläisten terveys romahti, joten siihen alettiin kiinnittää enemmän huomiota. Niin syntyi kansanterveystyö Iso-Britanniassa.

1700-luvun lopulla sairaalat alkoivat yleistyä Suomalaisissakin kaupungeissa ja 1800-luvun alussa tuli jo ensimmäiset synnytyslaitokset sekä mielisairaalat. Nämä edut olivat kuitenkin pääasiassa vain kaupungissa, joten maalla asuvien oli hankalampi päästä hoitoon tai saada lääkäriä paikalle. 1800-luvulla Suomeen tulivat myös ensimmäiset viralliset lääkärien pestit sen jälkeen kun ensimmäinen lääkiskoulu avattiin Helsingissä.

# data[].attributes.body
Bakteriologian kehittyessä lääketiede alkoi todella keskittyä mikrobiologiaan tartuntatautien ollessa vielä yksi suurimmista terveydellisistä haasteista. 1928 tutkija Alexander Fleming löysi vahingossa bakteeriviljelmästään hometta tappavan bakteerin. Siitä kehittyi penisilliini eli maailman ensimmäinen antibiootti. 1940 sitä alettiin pystyä valmistamaan suurempia määriä, jonka seurauksena tartuntataudit vähenivät.

Kun tartuntataudit ja tapaturmat vähenivät elintason nousun ja lääketieteen kehityksen myötä, tuli yleiseksi hitaasti kehittyvät pitkäaikaissairaudet.

# data[].attributes.attachment_caption
Arvo Ylppö, suomalainen lastentautiopin professori ja suomalaisen neuvolajärjestelmän kehittäjä

# data[].attributes.body
1920 perustettiin Mannerheimin Lastensuojeluliitto

Suomessa terveydestä alkoi tulla valtion vastuualuetta 1900-luvulla, koska tartuntatauteja oli vielä paljon ja kuolleisuus suurta, mikä heikensi maanpuolustuskykyä sekä kansantaloutta. 1935 säädettiin pakkostrelinoitilaki, koska väestön laatu oli menossa huolestuttavaan suuntaan. Laki oli voimassa vuoteen 1970 ja sen aikana sterilisoitiin n. 7 500 ihmistä, mm. mielisairaita.

1943-44 Suomessa säädettiin lisää lakeja, koska lapsikuolleisuus oli edelleen suurta verrattuna muihin Pohjoismaihin. Voimaan tuli esimerkiksi laki kunnallisista äitiys- ja lastenneuvoloista. Syntyvyys kääntyikin nousuun 1940-luvulla sekä lakiuudistusten myötä, mutta myös sen vuoksi että miehet palasivat kotiin rintamalta.

1960-luvulla tuli voimaan laki sairausvakuutuksesta.

1972 tuli voimaan uusi kansanterveydenlaki, joka lopultakin nosti terveydenhuollon tasoa huomattavasti ja syntyi kattava perusterveydenhuolto.

# data[].attributes.body
Nykyinen työterveyshuoltolaki astui voimaan 2001 Suomessa.

2003 pääsi geenikartan kehitys siihen pisteeseen, että se pystyttiin otettamaan mukaan sairauksien syiden ja lääkkeiden kehityksen tutkimiseen.

Teknologian kehitys kiihtyy ja lääketiede hyötyy monista uusista keksinnöistä. Mm. 3D-tulostus yleistyy koko ajan. Sen avulla pystytään tekemään luusto- ja kudosmallinnuksia, joten leikkauksia pystytään suunnittelemaan tarkasti etukäteen.

2019 Covid-19

# data[].attributes.body
Tuevaisuutta on vaikea ennustaa, mutta jos tilanne kehittyy siihen suuntaan mihin jo nyt ollaan menossa niin krooniset sairaudet tulevat lisääntymään. Mikrobeista tulee vastustuskykyisiä useimpia antibiootteja vastaan, joten (tartunta)taudit saattavat päästä leviämään enemmän kuin nykyhetkessä. Teknologian kehityksen myötä voi käydä myös niin, että hoidon laatu määräytyy entistä enemmän tulotason mukaan. Ne joilla on paljon rahaa, pääsevät käyttämään uusimpia kuvantamis- ja tukimislaitteita.