# data[].attributes.body
U vrijeme vladavine Luja XVI. i njegove žene Marije Antoanete prije Francuske revolucije društvo se dijelilo na 3 staleža. 1. stalež je bilo svećenstvo, zatim 2. stalež je bilo plemstvo. 1. i 2. stalež su bili iznimno povlašteni, nisu morali plaćati poreze, ali su bili jedini koji su imali pravo glasa. 3. su bili kmetovi, seljaci, obični građani trgovci i obrtnici... Oni su za razliku od 1. i 2. staleža bili jedini koji su morali plaćati poreze, ali nisu imali pravo glasa. 3. staleža je bilo najviše, čak 98%.

# data[].attributes.body
Kao što je već rečeno 1. i 2. stalež su dodijeljeni povlastica, žive u raskoši i imaju sva prava koja mogu zamisliti. dok su naravno samo 3. stalež plaćali poreze, a nisu imali pravo glasa. Iako među trećem staležu je bilo i bogatih raskošnih trgovaca, obrtnika, bankara itd. koji su mogli plaćati poreze, ali su se jednako borili za svoje pravo glasa.

# data[].attributes.body
1789. godine kralj Luj XVI saziva Skupštinu Državnih Staleža kako bi uveo nove još veće poreze 3. staležu jer je njegova blagajna bila prazna. Potrošio je novce na raskoš i svoju ženu. No u tom događaju 3. stalež vidio je priliku u poboljšavanju svog položaja u državi. Donesena je odluka da jedan stalež ima jedan glas što 3. staležu nije donijelo nikakvu prednost, te su pripadnici 3. staleža zahtijevali su da svaki zastupnik ima jedan glas (jedan čovjek jedan glas) jer je bilo pripadnika svećenstva i plemstva koji su podržavali 3. stalež, 1. i 2. stalež nisu prihvatili taj zahtjev. Stoga su se zastupnici 3. staleža prozvali narodnom skupštinom. ubrzo pridružio im se dio plemstva i veći dio svećenstva. Nakon mjesec dana proglasili su se Ustavotvornom skupštinom koja je trebala donijeti Ustav (temeljni državni zakon). kralj i drugi članovi povlaštenih staleža su brže bolje krenuli smišljati plan da sruše Ustavotvornu skupštinu.

# data[].attributes.body
14. 7. 1789. pripadnici trećeg staleža napadaju utvrdu Bastille jer je ona glavni znak apsolutizma u Francuskoj kao apsolutističkoj monarhiji. ovaj događaj označava službeni početak Francuske revolucije.

# data[].attributes.attachment_caption
Deklaracija o pravima čovjeka i građanina

# data[].attributes.body
Zatim poslije napada na utvrdu Bastille, narodna skupština ukida feudalizam, porezne i druge povlastice 1. i 2. staležu. Vrhunac svih reforma je donošenje "Deklaracije o pravima čovjeka i građanina". Taj dokument je jedan od najvažnijih u povijesti Francuske jer objašnjava kako svi građani Francuske monarhije imaju ista prava na sudu i izborima te su pred zakonom ravnopravni. 1791. godine donesen je Ustav te se sada država naziva Ustavnom monarhijom. donijela ga je Ustavotvorna skupština. od tada kralj dijeli vlast sa Ustavotvornom skupštinom gdje ona ima više vlasti, a kralj ima pravo veta. Nakon svega toga položaj siromašnog stanovništva se još uvijek nije poboljšao. U skupštini su se za njih zauzimali jakobinci koje je predvodio Maximilian Robespierre. Zauzimali su se za ukidanje monarhije i proglašenje republike. tu se spominju i žirondinci, to su isto pripadnici trećeg staleža, ali onaj bogati dio. Oni su se zauzimali za to da samo bogati imaju prava i svoje interese. 1792. francuska postaje republika i tu odluku je donio Narodni konvent. Sljedeće godine kralj Luj XVI pogubljen je na giljotini zbog otkrivenih tajnih dogovora s ostalim državama oko toga da ugase cijelu pobunu i vrate Luja XVI na prijestolje. U lipnju 1793. godine jakobinci silovito izbacuju žirondince sa vlasti i preuziamaju vlast. Utjeravaju straho vladu i pogubljivali sve koji su bili protiv 3. staleža ili radili s kraljem. Poslali bi ih na giljotinu.

# data[].attributes.body
Nakon otprilike godine dana jakobinskog terora opet su se na vlast vratili žirondinci i uveli Direktoriji (vlada petorice). Nakon svega pravo glasa je opet ograničena.