# data[].attributes.body
Des del punt de vista de l'empoderament, si bé és cert que des dels diferents serveis s'intenta respectar la decisió de la usuària per accedir a diferents serveis (CSS), la decisió acaba recaient en la resolució d'un procés judicial.

L'actuació és insuficient per part dels professionals a l'hora de platejar un pla comú i fer-li entendre la necessitat d'una persona cuidadora que l'ajudi en les seves ADV's.

Es planteja SAD sense el consentiment de la usuària el que després dificulta encara més la seva cooperació a causa de l'actitud paranoide, ja que es pensa que tots els serveis estan aliats en la seva contra.

Quan parlem d'importància d'escoltar l'usuari també hem de tindre en compte factors tan importants com si la usuària és un perill per la resta o per si mateixa, i encara que no hi havia hagut cap altercat greu, existeix un deteriorament cognitiu que s'havia agreujat durant els últims mesos a casa de la poca autocura de la persona.

# data[].attributes.body
Per començar, en aquest cas veiem com el dret de decisió de la Sra. no s'ha respectat. Com bé s'explica, la senyora té una situació sociofamiliar força complicada, ja que la seva germana en contra de la seva voluntat va ingressar a la seva mare. Aquesta decisió clarament no va ser compartida ni acceptada fet que fa que quedi exclosa de la decisió.

També, el dret de decisió de la Sra. no es respecta en relació a l'atenció que rep. La protagonista com bé expressa no vol continuar ingressada a la residència ni vol l'assistència del SAD i aquesta decisió els professionals no la tenen en compte.

# data[].attributes.body
Hi ha poca planificació del cas per part dels professionals.
intervenció fragmentada, no hi ha seguiment

# data[].attributes.body
Al cas no es reflexa que s'hagi creat cap PDA I DVA, falta d'informació

# data[].attributes.body
La planificació de decions anticipades és el procès reflexiu entre una persona amb les seves capacirat intel·lectuals mantinguds, la seva família, i els professionals implicats en la seva atenció, sobre els seus valors i les seves preferènces en relació a la seva atenció sanitària i social, especialment en sitaucions de malaltia greu i amb un pronòstic de vida limitat (Gencat, 2019)

Com que la pacient no vol tenir res a veure amb la seva germana i la seva mare està incapacitada legalment, no té més familiars, a més té reticències amb els metges, poder dur a terme una PDA resultaria dificultós per poder dur-lo a terme, abans s'haura de parlar amb la pacient per explicar en què consisteix la creació del DVA i si està d'acord.

https://dixit.gencat.cat/ca/detalls/Article/20190319_planificacio_decisions_anticipades

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La planificació de decisions anticipades és el procés reflexiu entre una persona amb les seves capacitats intel·lectuals mantingudes, la seva família, i els professionals implicats en la seva atenció, sobre els seus valors i les seves preferències en relació a la seva atenció sanitària i social, especialment en situacions de malaltia greu i amb un pronòstic de vida limitat.

Monografies

Gallego Riestra, Sergio. Derecho del paciente a la autonomía personal y las instrucciones previas: una nueva realidad legal. Cizur Menor, Navarra: Aranzadi Thomson Reuters, 2009. p. (Monografías Aranzadi. Derecho administrativo; 565)
Obra que revisa els principis ètics i jurídics que presideixen la relació metge pacient i els canvis duts a terme fins arribar a la consolidació de l'autonomia personal, posant en especial rellevància el consentiment informat. Se centra en el document de voluntats anticipades, eina que permet manifestar la voluntat, desitjos i opcions de la persona de manera anticipada, perquè es tinguin en compte arribat el moment en què no ho pugui fer personalment.

Articles

Craven-Bartle, Jordi. "Comunicació professional en l'àmbit de la fragilitat". A: Bioètica & debat, vol. 16, núm. 60 (2010), p. 14-16
Consulta en línia

"Development and implementation of an advance care planning program in Catalonia, Spain". A: Palliative & Supportive Care, 2018, p. 1-10
Consulta en línia

García Guerrero, J. "El consentimiento informado: algo no resuelto en el ámbito penitenciario". A: Cuadernos de bioética, vol. 29 (may./ago. 2018), núm. 96, p. 125-136

Herranz, Gonzalo. "Voluntades anticipadas y testamento vital". A: Informaciones psiquiátricas, núm. 179-180 (1º y 2º trim. 2005), p. 41-53

Ibarzabal, Xabier. "Bioética: tomando decisiones para el final de la vida: pensando en el principio de autonomía". A: Revista multidisciplinar de gerontología, vol. 14, núm. 3 (may./jun. 2004), p. 158-169

Lasmarias Martínez, Cristina. "La planificación de decisiones anticipadas: hacia una cultura asistencial del siglo XXI". A: Health, aging & end of life care, vol. 2 (2017), p. 127-137

Limón Ramírez, Esther; Lasmarias Martínez, Cristina; Blay Pueyo, Carles. "Planificación de decisiones anticipadas: factibilidad y barreras para su implementación". A: FMC: Formación Médica Continuada en Atención Primaria, vol. 25, núm. 5 (may. 2018), p. 259-261

Loncán Vidal, Pilar. "Documentos de voluntades anticipadas versus planificación anticipada de decisiones sanitarias". A: Bioètica & debat, núm. 71 (2014), p. 13-16
Consulta en línia

"La mort, una qüestió de vida: fent treball social. A fons". A: RTS, revista de treball social, núm. 210 (abril 2017)
Consulta en línia

Pérez Castro, Judith; González Osorio, Pamela. "Los servicios profesionales para las personas con discapacidad: principios, valores y dilemas éticos". A: Revista española de discapacidad, vol. 6, núm. 1, (jun. 2018), p. 113-137
Consulta en línia

"Planificación anticipada de decisiones en las enfermedades crónicas avanzadas". A: Revista española de geriatría y gerontología, vol. 48, núm. 5 (sep./oct. 2013), p. 228-231

Recursos

Autonomia i dret a decidir. Canal Salut
El model assistencial actual es basa en el respecte a la dignitat i la voluntat dels pacients. Aquest espai recull un seguit de documents, normes legals i recomanacions del Comitè de Bioètica de Catalunya sobre el consentiment informat, el rebuig al tractament, les decisions compartides, el cas del testimonis de Jehovà, etc.

Drets i deures. Canal Salut
L'any 2015 el Departament de Salut va actualitzar la Carta de drets i deures de la ciutadania en relació amb la salut i l'atenció sanitària que conté un centenar de drets i deures estructurats al voltant de 10 àmbits: equitat i no-discriminació de les persones; protecció i promoció de la salut i prevenció de la malaltia; accés al sistema sanitari; intimitat i confidencialitat; autonomia i presa de decisions; informació sanitària, documentació clínica i TIC; qualitat i seguretat del sistema; constitució genètica de la persona; investigació i experimentació; participació.

Pla interdepartamental d'atenció i interacció social i sanitària de Catalunya (PIAISS). Salut Integral Barcelona
Creat el 2014, el PIAISS té la missió de "promoure i participar en la transformació del model d'atenció social i sanitària per tal de garantir una atenció integrada i centrada en les persones, capaç de donar resposta a les seves necessitats". En aquest espai hi ha tota la documentació de referència, memòries, enllaços d'interès com la terminologia de l'atenció integrada. També podeu consultar el dossier temàtic sobre Atenció intregral social i sanitària elaborat per DIXIT amb motiu del I Congrés Inclusió.cat.

Terminologia de la cronicitat. TERMCAT, Centre de Terminologia
Diccionari en línia fruit del treball conjunt dels professionals del Programa de prevenció i atenció a la cronicitat del Departament de Salut i el TERMCAT. Conté 80 termes relacionats amb l'àmbit de la prevenció i atenció de la cronicitat. També inclou la versió per ser impresa.

Voluntats anticipades. Canal Salut
Espai dirigit a la ciutadania que conté informació detallada sobre les voluntats anticipades (preguntes freqüents, redacció, registre, consulta, normativa, etc.) i altres qüestions relacionades.

Entitats i organismes

Càtedra de Bioètica. UVic-UCC/Fundació Grífols
Creada l'any 2015 per la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya i la Fundació Grífols, té per objectiu promoure la reflexió ètica, interdisciplinària i transversal, en les línies de treball i investigació de les ciències de la salut, els serveis socials, les ciències biomèdiques i biotecnològiques, etc.

Càtedra de Cures Pal·liatives. UVic-UCC/ICO
L'any 2012 l'Institut Català d'Oncologia i la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya creen la càtedra amb l'objectiu de generar, difondre i transferir coneixement sobre l'atenció integral pal·liativa. Duu a terme activitats docents, de recerca aplicada i d'innovació i de transferència de coneixement a la pràctica assistencial.

Comitè de Bioètica de Catalunya
Aborda qüestions que afecten la societat sobre qüestions que afecten la societat des d'un enfocament plural, multidisciplinari, independent, no dogmàtic i transparent. Inclou un espai sobre les voluntats anticipades, sobre autonomia i dret a decidir i final de la vida.

Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya
Constituït l'any 2010, aquest òrgan, de caràcter multidisciplinari, està format per vocals especialistes i professionals de l'àmbit de les ciències humanes i socials, la salut, l'educació, la justícia i la filosofia, i té com a objectiu prestar assessorament en la presa de decisions en l'àmbit dels serveis socials i actuar com a generador de coneixement i de bones pràctiques.

Observatori Qualy
Programa de l'Institut Català d'Oncologia creat l'any 2007 per a la promoció de la qualitat en l'atenció pal·liativa. És un centre assessor i de referència per a organitzacions sanitàries i socials d'àmbit nacional i internacional i està designat com a Centre Col·laborador de l'OMS per a Programes Públics de Cures Pal·liatives.

Salut Mental Catalunya
Aplega la Federació Salut Mental Catalunya, AMMFEINA Salut Mental Catalunya i la Fundació Salut Mental Catalunya. Una de les seves línies de treball és l'atenció i promoció dels drets de les persones amb problemes de salut mental en entorns assistencials, el seu apodarement, etc. En aquesta línia ha publicat l'Informe sobre la Planificació de Decisions Anticipades (PDA) en salut mental a Catalunya.

Data d'actualització: 19.03.2019

# data[].attributes.attachment_link.description
La planificació de decisions anticipades és el procés reflexiu entre una persona amb les seves capacitats intel·lectuals mantingudes, la seva família, i els professionals implicats en la seva atenció, sobre els seus valors i les seves preferències en relació a la seva atenció sanitària i social, especialment en situacions de malaltia greu i amb un pronòstic de vida limitat.

# data[].attributes.body
El dret de confidencialitat també veiem que es vulnera. Aquest fet ho considerem així, ja que la seva situació es comparteix amb altres professionals sense tenir un consentiment informat. La falta d'un consentiment informat podria implicar una negligència. Els professionals en tot moment han de poder informar i respectar la llibertat personal de l'usuari o usuària.

# data[].attributes.body
El document de voluntats anticipades, també denomitat testament vital, és un document dirigit al metge o metgessa responsable, en el qual una persona major d'edat, amb capacitat suficient i de manera lliure, expressa les intruccions a tenir en compte quan es trobi en una situació en que les cirscumstàncies no li permetin expressar personalment la seva voluntart. El document també serveix per dessiganr un representant que actui com a interlocutor davant de l'equip sanitari (Gencat, 2023).
En cas d'aquesta pacient, tenint en compte la seva salut mental, potser dur a terme un DVA no es consideraria com a vàlid, s'hauria de fer una profunda valoració per part dels metges per determinar si és pertinent o no realitzar-lo.

https://web.gencat.cat/ca/tramits/tramits-temes/Inscripcio-al-Registre-de-voluntats-anticipades

# data[].attributes.attachment_link.description
El document de voluntats anticipades (DVA), també denominat testament vital, és un document dirigit al metge o metgessa responsable, en el qual una persona major d'edat, amb capacitat suficient i de manera lliure, expressa les instruccions a tenir en compte quan es trobi en una situació en què les circumstàncies no li permetin expressar personalment la seva voluntat.

# data[].attributes.body
Pel que fa a aspectes que afavoreixen l'autonomia, es fa una activacio desde el servei del SAD.
Els serveis que intervenen son el CAP el CSMA la part juridica, una part hospitalaria, salut mental d’adults, residències, una treballadora social de serveis bàsics. A més a més dintre de la part juridica seria la fiscalia i els mossos d’esquadra.

No fomenten l'autonomia les reunions d'intervenció familiar amb la germana, ja que no hi ha el consentiment de la usuaria, ja que la usuaria expresa quines son les seves  preferencies però els professionals valoren i plantegen un pla de treball diferent.

# data[].attributes.body
Respecte a aquest, cas es visualitzen alguns drets que es vulneren.

1. Dret decidir respecte a la família: la germana de la usuaria ha manipulat als pares amb deterioració cognitiva perquè signin el testament al seu favor, ha ingressat a la mare en una residència en contra de la voluntat i exerceix la tutela de la mare a través d'una fundació tutelar.

2. Dret a la intimitat i privacitat: la germana de la usuaria intenta apropiar-se de manera il·lícita de la casa, patrimoni i herència dels pares.

3. Dret a la igualtat i a la no discriminació: la usuaria no compta amb una xarxa familiar, veïnal o social que li pugui oferir suport total. A mes, s'ha vist afectada en multiples ocasions per denuncies veïnals i no rep l'atenció necessària per part de la policia.

4. Dret a la salut: la usuaria presenta problemes de salut i necessita ajuda en les AVD més bàsiques.

5. Dret a una pensió digna: la usuaria percep una pensió de 1200 euros i no li arriba per a cobrir totes les necessitats de subsistència i manteniment de la casa.

6. Dret a un habitatge digne: la usuaria és propietària d'una casa unifamiliar, però se sent vulnerable ja que la seva germana exposa que quan la mare mori s'haura d'anar, ja que aquesta ha estat mes afavorida en el testament dels pares.

# data[].attributes.attachment_link.title
declaración universal de los derechos humanos.jpg

# data[].attributes.body
L'actuació dels serveis cap a la usuaria no és respectuosa ni valora la seva autonomia. A part, tambe s'observa que se li ofereixen i tramiten recursos contra la seva voluntat i sense que la usuaria ho vulgui.

No es respecta l'Article. 1 - Principis generals, dret autodeterminació.

# data[].attributes.body
Aguayo (2013), reconeix a les persones com a èssers lliures i autònoms per poder guiar-se per un valors i normes morals.

# data[].attributes.body
En cap moment es té en compte l'opinió de la Sra., ella manifesta que no vol ser ingressada a una residència i que no vol el SAD, i els diferents professionals com els Serveis Socials l'imposen atenció domiciliària i la TS del CAP porta el cas a fiscalia on acaba ingressada a una residència.

# data[].attributes.body
Pel que diu Josep Maria Sole (2009), els professionals no han de limitar el desenvolupament del dia a dia de les persones, sinò protegir-lo. Es pot contemplar en el cas quan veiem com els professionals volen ajudar a la Sra promovent el seu benestar, fent ús d'alternatives sense limitar el seu desenvolupament en les activitats diàries, com és el cas del SAD.

# data[].attributes.body
No es treballa des d’un model ACP, ja que no es respecta la voluntat de la persona ni es fomenta la seva autonomia. De fet, no s’està implicant a la persona al procés i no se la deixa prendre decisions relacionades amb la seva salut i benestar.

# data[].attributes.body
Amb el pas dels anys, la Sra ha anat perdent autonomia i no es veu una participació activa de la persona en la planificació, desenvolupament i avaluació del  procés.
Hi ha un sistema de sexe/gènere que ha anat aprovant funcions i papers diferencitats a les dones i als homes, fent que hi hagi moltes difernecies en els àmbits socials, econòmics, professionals i laborals.

# data[].attributes.body
La dona de setanta-cinc anys també observem com no compta amb cap xarxa social, fet que provoca una exclusió social. Que la senyora no tingui un nucli familiar o social pot tenir un impacte significatiu portant a una vulneració de drets en diferents aspectes. Alguns possibles efectes i drets que es podrien veure afectats podrien ser en el dret de la protecció i cura, dret de la salut...

# data[].attributes.body
No es veu una participació activa, ja que ella no vol participar. Per tant, cal intervenir si la propia persona no vol ?

# data[].attributes.body
Segons Zamanillo (2012) els professionals s'han de comprometre a promoure una participació activa i autonomia als seus usuaris, i han d'evitar caure en la coacció. En aquest cas els diferents professionals realitzen coacció sobre la Sra. i no escolten les seves voluntats i autonomia.

# data[].attributes.body
l'ACP és un model que consisteix en recolzar els drets de les persones de participar ens els seus processos de cura i tractament per tal de donar resposta als seus desitjos i demandes.

"possibilita que la persona pugui participar i dissenyar els seus plans d’atenció i planificar el seu tractament, fomentant la presa de decisions informades, que inclou el debat sobre els riscos de la medicació i/o intervencions."

En relació al cas ens trobem que no se li dona a la senyora la possibilitat de participar en el seu tractament, ja que no tenen en compte els seus desitjos imposant els recursos que oferien els professionals.

Per això es important empoderar i promoure la participació activa de les persones en totes les etapes i procés d'atenció, permetent-los assumir responsabilitats i control sobre les seves cures.

# data[].attributes.body
Per treballar aquest apartat analitzem el principi de beneficiencia: "tractar a les persones no només respectant les seves decisions i protegint-les sinó assegurar el seu benestar. És “fer el bé”, no causar cap dany i a la vegada disminuir els possibles danys. És la obligació moral d’actuar en benefici dels altres; promoure el benestar."

Tenint en compte el significat d'aquest principi, es pot veure com en el cas les professionals no l'han complit i per tant, tampoc s'ha respectat l'autonomia i el dret de la persona, la qual cosa entra en contradicció amb l'article 1 del codi deontològic de treball social del dret a l'autodeterminació.
El dilema ètic que trobem aquí per tant és que si es respecta la seva voluntat no s'està acompanyant a una persona en situació de vulnerabilitat però si s'intervé no es respecta el que ella vol.

A més, com la senyora pateix una malaltia mental, es posa en dubte la seva capacitat i, per tant, segons el principi etic de beneficiencia es prenen actituds paternalistes per part dels professionals sanitaris.(Zapatero, 2019)

Per això; com diu la lectura de Begoña Roman, moltes pràctiques mèdiques legitimades pel principi de beneficència, com les mentides pietoses, es posen avui en qüestió en prioritzar el dret del pacient a obtenir una informació sempre veraç i a decidir en coherència amb el seus valors personals.

# data[].attributes.body
Al cas presentat s’observa com es prioritza el tractament de la malaltia deixant de banda a la persona atesa, el qual comporta que els desitjos, les preferències i les necessitats de la senyora s’obviïn i l’únic objectiu sigui curar i aturar l’evolució de la malaltia.

# data[].attributes.body
D’altra banda, hi ha una manca d’escolta activa i s’ignoren les seves necessitats i inquietuds.

# data[].attributes.body
Tampoc es fa un seguiment adequat ni hi ha coordinació amb CSMA, que es platenja com una condició obligatòria per no haver de tornar a la residència i s'acaba desvinculant del servei, així com no hi ha presència d’un pla de treball compartit entre els professionals que intervenen ni de consens amb la dona atesa.