# data[].attributes.headline
Павлова Влада

# data[].attributes.subject
Павлова Влада

# data[].attributes.attachment_link.title
проблема психічного розвитку

# data[].attributes.headline
Павлова Влада

# data[].attributes.subject
Павлова Влада

# data[].attributes.attachment_link.title
групова динаміка

# data[].attributes.headline
Павлова Влада 

# data[].attributes.subject
Павлова Влада 

# data[].attributes.attachment_link.title
велика соціальна груп

# data[].attributes.attachment_link.title
Шкільний клас як соціальна група

# data[].attributes.attachment_caption
Виникнення вікової психології

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Карина Маковей

# data[].attributes.attachment_link.title
Виникнення вікової психології

# data[].attributes.attachment_caption
Пренотальний період розвитку

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_link.title
Пренотальний період розвитку

# data[].attributes.attachment_caption
Periodizaciya ditinstva za D B Elkoninim

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_caption
Vikova psihologiya yak galuz psihologichnoyi nauki

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_caption
Психологія періоду зрілості

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Карина Маковей

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду зрілості

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_caption
Вікова психологія як галузь психологічної науки

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Карина Маковей

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікова психологія як галузь психологічної науки

# data[].attributes.attachment_caption
Психологія пізньої зрілості

# data[].attributes.headline
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.subject
Маковей-Письменна Карина 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Карина Маковей

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія пізньої зрілості

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тези

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тези

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена презент.

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена презент.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Підготувала студентка 411-ПО групи умрихіна Мілена

почати

Психологія дошкільника

5. Розвиток особистості.

4. Базові особистісні новоутворення.

3. Розвиток пізнавальної сфери.

2. Ігрова діяльність - провідна.

План

1. Соціальна ситуація розвитку.

Для багатьох дітей цього віку характерним є набуття нового соціального статусу - вихованця дитячого садка. Здебільшого залучення дитини до цього соціального інституту має значний позитивний вплив, однак відвідування дитячого садка може спричинити й деякі негативні психологічні наслідки.

Більше+

Соціальна ситуація розвитку дитини в дошкільному віці визначається активізацією спілкування дитини з дорослими та однолітками. Спілкування з дорослими розгортається на основі значної самостійності дошкільника, розширення його пізнання оточуючої дійсності. Завдяки використанню провідного засобу спілкування - мови та постановці запитань діти потужно поповнюють свої уявлення про світ.

Більше+

1. Соціальна ситуація розвитку.

Для дошкільного віку характерні наступні суперечності, що стимулюють психічний розвиток дитини:

Спілкування дошкільника з ровесниками призводить до ряду психологічних наслідків:

Особливої привабливості і значимості набувають взаємини дошкільника з ровесниками.

1. Соціальна ситуація розвитку.

Більше+

Більше+

Більше+

Діти, відображаючи в грі різні сторони життя та особливості діяльності дорослих, поповнюють і уточнюють свої знання про навколишній світ, вчаться співпереживати і відрізняти вимисел від реальності.

Діти, відображаючи в грі різні сторони життя та особливості діяльності дорослих, поповнюють і уточнюють свої знання про навколишній світ, вчаться співпереживати і відрізняти вимисел від реальності.

Виявляючи цікавість до світу дорослих, але не маючи можливості включитись до нього, дошкільник моделює цей світ у грі.

2. Ігрова діяльність - провідна.

Більше+

Більше+

Більше+

В дошкільному дитинстві триває процес оволодіння мовленням. Для нього характерні наступні ознаки:

Розвиток пізнавальної сфери у дошкільників є надзвичайно важливим, оскільки у цьому віці діти активно пізнають світ навколо себе. Основними аспектами розвитку пізнавальної сфери є спостереження, сприймання, увага, мислення та мовлення.

Впродовж дошкільного віку відбуваються суттєві зміни мислення дитини. Так, мислення розвивається від наочно-дійового до образно-мовного.

3. Розвиток пізнавальної сфери.

Більше+

Більше+

Більше+

6.

5.

4.

3.

2.

1.

Помітні прогресивні зміни спостерігаються і в розвитку уваги, сприйняття, пам'яті, мислення, уяви, мовлення.

3. Розвиток пізнавальної сфери.

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

Паралельно з пізнанням навколишнього світу дошкільник інтенсивно пізнає самого себе. Дитина починає усвідомлювати свої бажання, дії у їх відповідності етичним нормам - формується її образ "Я". Порівняння дошкільням себе з ровесниками теж поповнює багаж знань про власне "Я".

Внутрішні етичні інстанції - засвоєні дошкільником моральні норми, які регулюють його поведінку у відповідності до соціальних вимог.

Супідрядність мотивів - спроможність дошкільника підпорядковувати поведінку одному домінуючому мотиву над іншими, менш вагомими.

Дошкільний вік є важливим етапом формування особистості, результатом якого є поява в кінці періоду ряду особистісних новоутворень.

4. Базові особистісні новоутворення.

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

Емоційні реакції дітей на оцінні впливи дорослих визначають становлення самолюбства, почуття власної гідності. Самолюбство має й іншу сторону, що виявляється в переживанні сорому, ніяковості. Вони виникають, якщо дитина втрачає позитивну оцінку, хороше ставлення до неї дорослих. Розвиток почуття сорому у дошкільників пов'язаний із зростанням їх морального досвіду й самосвідомості.

Дошкільний період є сенситивним до формування самооцінки дитини, яка за сприятливих виховних умов набуває адекватного характеру. Авторитет значимих дорослих зумовлює чутливість малюка до їх оцінних суджень щодо нього.

4. Базові особистісні новоутворення.

Більше+

Більше+

Особистісна сфера. Найважливішим особистісним механізмом, що формується в цьому періоді, вважається супідрядність мотивів.

Емоційне неблагополуччя дитини, проявляючись у сфері її стосунків з іншими людьми й у світі власних переживань, зумовлює такі види порушень:

Відбувається розвиток:

Наприкінці дошкільного віку

У старшому дошкільному віці

На 4-му році життя дитина знає

Особливу роль у розвитку особистості дитини в дошкільний період відіграють люди, що її оточують, передусім батьки.

5. Розвиток особистості.

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

Більше+

ДЯКУЮЗАУВАГУ!

Перебуваючи в ролі слухача, учня, малюк вимагає ставлення дорослого до нього як до партнера, товариша. Таке співробітництво дитини з дорослим має назву пізнавального спілкування. У дошкільному віці виникає й супутня форма спілкування - особистісна, яка характеризується тим, що дитина намагається обговорювати з дорослими поведінку і вчинки інших людей.

Ця діяльність є соціальною за своїм походженням і змістом, вона виникає в ході ускладнення досвіду людства, його виробничих та культурних взаємин і відображає суспільні зміни. Сюжет та ролі в грі діти запозичують у суспільстві.Гра - провідна діяльність дошкільнят, в якій вони виконують ролі дорослих, відтворюючи в уявних ситуаціях їх життя, працю та стосунки.

- формування навичок соціальної взаємодії, - вдосконалення здатності підтримувати розмову та ділитись інформацією, - вироблення комунікативної гнучкості через підкорення та домінування в ході гри, - становлення самооцінки шляхом порівняння себе з іншими дітьми, - розвиток емпатії, здатності до турботи.

Стійкий інтерес до взаємодії з іншими дітьми виникає в зв'язку з ускладненням гри та розширенням сфери соціалізації дошкільника. Спілкуючись з ровесниками, дитина будує взаємини не на основі підкорення, як з дорослими, а з позицій рівності. Для розгортання системи спілкування дошкільника з ровесниками характерною є наступна динаміка, яку виокремила психолог М.Партен:

Ця діяльність є соціальною за своїм походженням і змістом, вона виникає в ході ускладнення досвіду людства, його виробничих та культурних взаємин і відображає суспільні зміни. Сюжет та ролі в грі діти запозичують у суспільстві.Гра - провідна діяльність дошкільнят, в якій вони виконують ролі дорослих, відтворюючи в уявних ситуаціях їх життя, працю та стосунки.

Якщо переддошкільник мислить, виконуючи предметні дії, то мисленою одиницею дошкільника вже виступає образ, а згодом і слово. Відтак, розвиток мислення дитини тісно пов'язаний з мовою. Дошкільники за допомогою мовлення починають подумки оперувати об'єктами, що супроводжується розширенням діапазону розумових операцій - аналізу, синтезу, порівняння, простого узагальнення. Відповідно, збагачується обсяг форм мислення - в цьому віці це використання міркувань, суджень, простих, але логічних умовисновків.

- до 6-ти років мова стає засобом спілкування і мислення дитини, а також предметом свідомого вивчення, оскільки при підготовці до школи починається навчання читанню і письму, - молодші дошкільники починають усвідомлювати особливості своєї вимови, до кінця періоду завершується процес фонематичного розвитку - всі звуки мовлення стають доступними для дитини, - інтенсивно росте лексичний склад мовлення, - однак мають місце значні індивідуальні відмінності, у одних дітей словниковий запас значно більший, у інших - менший, що залежить від умов їх життя, від того, як і скільки з ними спілкуються близькі дорослі, - відбувається активізація егоцентричного мовлення дитини (розмови з самим собою) як засобу планування та контролю власних дій, - розвивається граматичний склад мовлення, дітьми засвоюються тонкі закономірності морфологічного порядку (побудова слова) та синтаксичного (побудова фрази), у дитини-дошкільника з'являється оригінальне словотворення, - за допомогою вказівок дорослих дитиною засвоюється соціальний підтекст мовлення - його спрямованість на певного співрозмовника і відповідний зміст та інтонації.

Конкретний зміст цієї ієрархії, а саме, які мотиви підкоряють собі всі інші спонукання, залежить від віку дітей і їх виховання. Дії дорослих виступають прикладом для дошкільника, який опосередковує свої бажання та дії цим зразком. У дітей цього віку наявні особистісні та соціальні мотиви поведінки, однак перші є домінуючими.

Поступово засвоюючи моральні норми та узгоджуючи їх з власними потребами й проявами самостійності, дошкільники досягають значного ступеня регуляції власної поведінки.Регуляція емоційних переживань та поведінкових актів малюка, спонукувана в грі та взаємодії з дорослим формує довільність поведінки - важливе особистісне новоутворення дошкільного віку. Довільність поведінки дошкільняти формується за умов правильного виховного підходу батьків:

Надалі дитина стає здатною оцінити себе, визначаючи відповідність своїх якостей і дій певним очікуванням чи вимогам дорослих. Таким чином, оцінка дорослими якостей та вчинків дитини стає підґрунтям для формування самооцінки. Здебільшого самооцінки дітей цього віку є прямим відображенням ставлення до них значимих дорослих.

На основі адекватної самооцінки та почуття власної гідності у дошкільняти проявляється схильність до самоствердження. Однак прагнення дитини до самоствердження, прояви її самостійності підлягають оцінці дорослих. Згідно з концепцією Е.Еріксона, чинником адекватного психічного розвитку дошкільнят є позитивне ставлення дорослих до зусиль дитини досягнути умілості і почуття компетентності. Батьки та вихователі дітей цього віку повинні стежити за тим, щоб їх виховні методи не породжували у дитини тривогу та почуття провини.

Дошкільник стає самостійнішим, більш незалежним, ніж раніше, від дорослих, розширюються та ускладнюються його взаємини з оточенням, а це відкриває йому значні можливості для глибшого самоусвідомлення, оцінювання себе та інших. Отже, розвиваються його самосвідомість і самооцінка.

У стосунках дошкільнят із ровесниками найтиповішим є кооперативно-змагальний рівень спілкування - спілкування, у процесі якого діти стійко прагнуть досягнення загальної ігрової мети, ставлячись до партнерів як до суперників у спільній грі.

Розвиток спонукальної сфери дошкільника. У дошкільному віці активно розвивається спонукальна сфера дитини, свідченням чого є формування мотивів - спонукань до діяльності, пов'язаних із задоволенням потреб людини. Доновоутворень у цій сфері належать мотиви, пов'язані з інтересом дітей до світу дорослих, з прагненням бути подібними на них. Вони, як правило, переплітаються з ігровими. Важливим мотивом для дошкільнят є встановлення і збереження позитивних взаємин із дорослими.

Розвиток динамічної та змістової сторін емоцій і почуттів дошкільника. Розвиток динамічної сторони емоцій і почуттів дошкільника зумовлений формуванням уміння контролювати і регулювати свої емоційні прояви. Змістовий аспект емоцій та почуттів пов'язаний із причинами і об'єктами переживання. Приблизно в 4 роки у дітей з'являється здатність відрізняти істинні і зовнішні прояви емоцій, причому краще вони розпізнають негативні емоції. Дошкільники вже можуть усвідомлювати правомірність суперечливих емоцій. Породжуються їхні емоції предметним світом і міжособистісними стосунками. Успішний розвиток дитини у цьому віці вимагає бадьорого, життєрадісного настрою, джерелом якого є ласкавість і увага.

-неврівноваженість, швидку збудливість, що проявляються в голосному плачі, вибухах гніву, глибокій ображеності тощо;-легку загальмованість, уникання спілкування; -агресивність у взаємодії з ровесниками; -тривожність, що проявляється у переживанні різноманітних страхів.

Вже в молодшому дошкільному віці дитина порівняно легко може ухвалити рішення в ситуації вибору. Найбільш сильний мотив для дошкільника - заохочення, отримання нагороди, слабкіший - покарання, ще слабший - власна обіцянка дитини. Для цього періоду характерна статева ідентифікація (дитина усвідомлює себе як хлопчика або дівчинку). Діти набувають уявлень про відповідні стилі поведінки. Найбільшу тривожність діти можуть відчувати у відносинах з вихователем, найменшу з батьками.

# data[].attributes.attachment_link.description
Підготувала студентка 411-ПО групи умрихіна Мілена почати Психологія дошкільника 5. Розвиток особистості. 4. Базові особистісні новоутворення. 3. Розвиток пізнавальної сфери. 2. Ігрова діяльність - провідна. План 1. Соціальна ситуація розвитку. Для багатьох дітей цього віку характерним є набуття нового соціального статусу - вихованця дитячого садка.

# data[].attributes.headline
Донник Вероніка

# data[].attributes.subject
Донник Вероніка

# data[].attributes.body
https://www.canva.com/design/DAF3LN7bSb8/FWzNZRz4hvmoUqbUfIlPww/edit?utm_content=DAF3LN7bSb8&utm_campaign=designshare&utm_medium=link2&utm_source=sharebutton

# data[].attributes.headline
Степаненко Ангеліна

# data[].attributes.subject
Степаненко Ангеліна

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ангеліна Степаненко

# data[].attributes.attachment_link.title
Завдання вікової психології. Зв’язок вікової

# data[].attributes.attachment_link.description
Підготувала студентка 411по групиСтепаненко Ангеліна

# data[].attributes.headline
Степаненко Ангеліна 

# data[].attributes.subject
Степаненко Ангеліна 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Вікова психологія як галузь психологічної науки

Підготувала студентка 411по групиСтепаненко Ангеліна

3. Принципи вікової психології.

2. Основні етапи розвитку вікової психології.

1. Предмет вікової психології.

План

Вікова психологія - галузь психологічної науки, що вивчає індивідуальний розвиток людської психіки в онтогенезі та обумовлені віком особливості, тенденції, процеси

Предметом вікової психології є вивчення і представлення у вигляді наукових фактів і відповідних теорій основних особливостей психічного розвитку людини при переході від одного вікового етапу до іншого, включаючи розгорнуті, змістовні психологічні характеристики, що відносяться до різних вікових груп.

Предмет вікової психології

визначений предмет вивчення та змістовний понятійно- категоріальний апарат,

система наукової інформації, яка містить зафіксовані та обґрунтовані закони та закономірності психічного розвитку людини,

методи дослідження вікової динаміки психіки, вживані науковцями та практиками,

напрацьовані та апробовані технології оптимізації змісту та механізмів психічного розвитку людини,

функціонування відділів, лабораторій і інших науково-дослідних установ з проблем вікової психології.

Ознаки, що підтверджують існування вікової психології як окремої науки:

Зародження в античності ідей онтогенетичного розви тку психіки людини: - спроби Піфагора. Гипократа, Аристотеля, спрямовані на значення основних етапів розвитку психіки людини, - виявлення стоїками стадій онтогенетичного розвитку мовлення.

Основні етапи розвитку вікової психології

Основні етапи розвитку вікової психології

Тлумачення філософами та педагогами сутності і механізмів психічного розвитку людини:- обгрунтування Я.А. Коменським принципу природовідповідності повчання, - формулювання проблеми співвідношення природного і соціаль ного факторів психічного розвитку

Виокремлення вікової психології як наукової галузі: - започаткування Ч.Дарвіним наукового підходу до вивчення пси- хічного розвитку людини, вивчення І.М. Сеченовим механізмів розвитку психічних функцій у дітей. - використання експериментальних методів дослідження вікової динаміки психіки, розробка концепцій психічного розвитку людини.

Основні етапи розвитку вікової психології

Основні етапи розвитку вікової психології

Сучасний стан розвитку вікової психології: - уточнення та розширення предмету вивчення, - поглиблення та систематизація знань щодо розвитку психіки впродовж онтогенезу людини. - збільшення науково-дослідних установ з проблематики вікової психології.

(філософські)

1. Принцип всезагального зв'язку. 2. Принцип розвитку.3. Принцип єдності теорії і практики.4. Принцип конкретно-історичного підходу до аналізу явищ.

Основні принципи вікової психології

1. Принцип доповнювальності. 2. Принцип самоорганізації. 3. Принцип інваріантності.

Вікова психологія спирається у своїх дослідженнях на загальнонаукові принципи, до яких належать:

На основі загальнофілософських та загальнонаукових принципів сформувалися такі методологічні принципи психології, якими послуговується у своїх студіях і вікова психологія:

thanks!

5. Принцип розвитку психіки. Згідно з ним кожному рівню детермінації поведінки притаманний свій тип розвитку. На рівні організму суб'єкт розвивається в процесі дозрівання і формування психофізіологічних підструктур, на рівні індивіда - у процесі оволодіння діяльністю, на рівні особистості - у процесі перетворювальної діяльності. У реальному процесі становлення людської особистості типи розвитку представлені інтегрально, з послідовним домінуванням одного з них, а її розвиток пов'язаний із творчою діяльністю. Особистісні якості закладаються у процесі ігрової та навчальної діяльності, а досягають розквіту в трудовій, творчій. При цьому творчість постає як процес створення суспільно значущого продукту і як процес самотворення, саморозвитку, самореалізацїї, самооб'єктивації особистості на основі засвоєння суспільно-історичного досвіду.

Generate experiences with your content.

It's got the Wow effect. Very Wow.

Make sure your audience remembers the message.

4. Принцип особистісного підходу. Відповідно до цього принципу жодне психічне явище (процес, стан, властивість особистості), яке виявляється в діяльності, і сама ця діяльність та її елементи (дії і вчинки) не можуть бути правильно зрозумілими без урахування їх особистісної зумовленості. Він передбачає розгляд розвитку конкретної особистості як цілісної системи внутрішніх умов (елементів структури особистості), які опосередковують усі зовнішні впливи. Єдність зовнішніх впливів і внутрішніх умов орієнтує на пізнання внутрішнього змісту особистості, її переживань, свідомості на основі зовнішніх даних про її поведінку, справи і вчинки.

Got an idea?

Let the communication flow!

With Genially templates, you can include visual resources to wow your audience. You can also highlight a particular sentence or piece of information so that it sticks in your audience's minds, or even embed external content to surprise them: Whatever you like!Do you need more reasons to create dynamic content? No problem! 90% of the information we assimilate is received through sight and, what's more, we retain 42% more information when the content moves.

3. Принцип єдності особистості та її життєдіяльності. Методологічно він розширює принцип єдності психіки і діяльності: особистість проявляється (самовиражається, самореалізується, самостверджуеться), розвивається та саморозвивається, виховується та самовиховується, навчається та самонавчається у цілісній системі життєдіяльності.

6. Принцип саморозвитку. Суть його полягає у визнанні пріоритету індивідуального майбутнього особистості (цілей, мрій, особистісних сенсів, ідеалів) над минулим (досвідом, звичками). Зрозуміти людину означає зрозуміти не так її минуле (чому?), як її майбутнє (для чого?), адже конструктивно-стратегічні мотиви ЇЇ поведінки зумовлені переважно не минулим, а майбутнім. Цей принцип, як і принцип детермінізму, вимагає пошуку цільової причинності душевних явищ (мета, ідеал, мрія, сенс життя, досконалості), в яких минуле є лише передумовою, сприятливою для формування одних цілей і пригнічення інших. Він налаштовує на розуміння того, що найважливіші причини поведінки людини приховані в майбутньому, а минуле є лише її передумовою.

2. Принцип єдності психіки та діяльності. Цей принцип розкриває складну діалектику людської свідомості і діяльності як особливого виду людської активності. Будь-яка діяльність передбачає мету (вищим виявом її є мета-мотив), умови, способи і засоби її досягнення, певний її результат, мотиви, а також систему саморегулювання (планування, організація, контроль, діагностування, оцінювання, моделювання і коригування діяльності). Особистість характеризується насамперед основними цілями, що утворюють сенс життя людини і є рушійними в її діяльності, поведінці.

Мета

Основна мета вікової психології - розуміти, як змінюються когнітивні, емоційні та соціальні процеси протягом життя та як ці зміни впливають на поведінку та життєвий успіх особистості.

1. Принцип детермінізму. Психіка як ідеальне, але реально існуюче утворення має свою специфічну детермінацію, яка суттєво відрізняється від детермінації в матеріальному та соціальному світах. У психології принцип детермінізму дає змогу з'ясувати причини психічних явищ, їх динаміки та розвитку. Згідно із загальнопсихологічним принципом детермінізму зовнішні причини діють на особистість через внутрішні умови (психіку людини)

7. Принцип суб'єктності. Суб'єктом є особа, здатна вступити в особливі відносини із собою та світом, звернутися до себе, її характеризують розвинута до рівня рефлексії (самоаналізу) самосвідомість, самостійність, самодіяльність, самонаучуваність, відкритість до самовдосконалення і саморозвитку.

8. Принцип системності. У психології принцип системного підходу передбачає розгляд психічних утворень як сукупності елементів, кожен із яких прямо чи опосередковано залежить від інших, впливає на них, породжує разом з ними відносно самостійне утворення вищого порядку. Суть цього підходу полягає в дослідженні розвитку особистості у взаємозв'язку з її структурою, діяльністю і системою соціальних, моральних та духовних норм. Він дає змогу глибше аналізувати взаємодію структурних елементів особистості, виявити основні закономірності цієї взаємодії, цілісно описати процес розвитку. Системний підхід передбачає обов'язковий аналіз структури системи (психіки, особистості)

1. Дитяча психологія: Вивчає розвиток дітей від народження до підліткового віку. Досліджує такі аспекти, як розвиток мови, когнітивні процеси, формування особистості та взаємодію з батьками та однолітками. 2. Підліткова психологія: Спеціалізується на психічному розвитку підлітків. Досліджує особливості підліткової кризи, самоідентифікації, соціального впливу та розвитку моральних цінностей. 3. Доросла психологія: Спрямована на розуміння розвитку психіки в дорослому віці. Досліджує кар'єрний розвиток, формування сімей, соціальні відносини та психологічні аспекти старіння. 4. Геронтологія: Зосереджена на вивченні старіння та психічних аспектів пов'язаних із старістю. Досліджує фізичне та психічне здоров'я старших людей, як вони адаптується до змін, пов'язаних із віком. 5. Соціальна вік. псих.: Аналізує взаємодію між віком та соціальними факторами: культура, стереотипи, соціальний статус і роль у суспільстві. 6. Патологічна вік. псих.: Досліджує психологічні аспекти розладів, які часто спостерігаються у певних вікових групах: деменція чи депресія у літньому віці.

Напрями

Гносеологічний зміст його полягає в необхідності враховувати у процесі вивчення психічного явища всюсукупність фактів, які його стосуються, а також виявляти ієрархію зв'язків між елементами структури цього явища, виокремлюючи в них головні і другорядні. Адже будь-який психічний феномен перебуває в різноманітних зв'язках з іншими феноменами, тому ізольоване, однобічне його вивчення призводить до викривлених, помилкових висновків. Непродуктивним виявляється прогнозування розвитку психічних явищ без знання й урахування відомостей про основні їх зв'язки з іншими явищами.

Він орієнтує на розгляд психіки особистості та її оточення у процесі закономірних змін, тобто в розвитку, динаміці. Як відомо, об'єктом вікової психології є людина як суб'єкт саморозвитку, діяльності, особистісних стосунків і суспільних відносин. З огляду на принцип розвитку важливо вивчати окрему особистість, пам'ятаючи, що її психіка - не щось застигле, нерухоме, а безперервно змінюваний феномен. Ці зміни детерміновані різноманітними суперечностями, зумовленими впливом внутрішніх і зовнішніх чинників. Тому логіка психологічного пізнання повинна відтворювати логіку виникнення і розвитку явища, що вивчається.

Послуговування цим принципом зумовлене особливостями відносин людини зі світом. Вона не пристосовується до природи, як тварина, і не перебуває на споглядальних, теоретичних позиціях стосовно неї, а активно діє, і ця її діяльність є способом і формою ставлення до об'єктивного (природного, суспільного) світу. Діяльність людини полягає в теорети-ко-практичному освоєнні, перетворенні зовнішнього світу. Тому теорія і практика - нерозривно пов'язані і взаємозумовлені грані життєдіяльності людини.

Принцип конкретно-історичного підходу до аналізу явищ. Відповідно до цього принципу всі предмети і явища дійсності необхідно розглядати в їх конкретних історичних зв'язках та відношеннях як такі, що виникають, функціонують, розвиваються, відмирають, стан яких на певний момент зумовлений особливостями їхнього попереднього розвитку.

При переході від однієї психологічної теорії до нової попередня властивість інваріантна (залишається чи узагальнюється, але не відкидається).

У психіці як відкритій нелінійній системі відбуваються процеси спонтанного впорядкування функціональних структур: незворотність і багатоваріантність становлення і розвитку психіки та особистості, можливість неочікуваних змін темпу і напряму перебігу процесів, наявність точок біфуркації (точок розгалуження шляхів розвитку та становлення).

Для повного опису психічних явищ необхідні два взаємовиключні ("доповнювальні") класи понять, кожен із яких застосовують в особливих умовах, а їх сукупність потрібна для відтворення цілісності цих явищ. Фундаментальним пізнавальним ідеалом у психології є пояснення, яке доповнюється когнітивною процедурою розуміння, а тому психологічне пізнання внутрішнього світу особистості повинне ґрунтуватися на таких методологічних позиціях: позитивності (орієнтації на добре, моральне і духовне начала в особистості та людських стосунках); конструктивності та жертовності (повноцінне психологічне знання має передбачати шляхи та засоби вдосконалення внутрішнього світу людини).Доповнювальний спосіб опису називають некласичним використанням класичних психологічних понять.

# data[].attributes.attachment_link.description
Вікова психологія як галузь психологічної науки Підготувала студентка 411по групиСтепаненко Ангеліна 3. Принципи вікової психології. 2. Основні етапи розвитку вікової психології. 1. Предмет вікової психології.

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія підлітка

# data[].attributes.attachment_link.description
У підлітковому віці провідними видами діяльності є: *

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія юнацтва

# data[].attributes.attachment_link.description
Освіченість, яка полягає в наявності знань з різних сфер суспільного життя, життєвого досвіду, стійких і реалістичних поглядів на життя, політичні події

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду ранньої дорослості

# data[].attributes.headline
Донник Вероніка 

# data[].attributes.subject
Донник Вероніка 

# data[].attributes.attachment_link.title
Colorful Organic Child Psychology Presentation

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this Presentation designed by Nika Donnyk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду зрілості

# data[].attributes.headline
Апічук Діана (буклет)

# data[].attributes.subject
Апічук Діана (буклет)

# data[].attributes.headline
Апічук Діана (буклет)

# data[].attributes.subject
Апічук Діана (буклет)

# data[].attributes.headline
Побережна Анна

# data[].attributes.subject
Побережна Анна

# data[].attributes.headline
Побережна Анна

# data[].attributes.subject
Побережна Анна

# data[].attributes.headline
Апічук Діана (буклет)

# data[].attributes.subject
Апічук Діана (буклет)

# data[].attributes.headline
Побережна Анна

# data[].attributes.subject
Побережна Анна

# data[].attributes.headline
Побережна Анна

# data[].attributes.subject
Побережна Анна

# data[].attributes.attachment_link.description
Психологія молодшого школяра

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тестова перевірка

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тестова перевірка

# data[].attributes.attachment_link.title
Тест Психологія дошкільника

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Start

Підготувала студентка 411-ПО групи Умрихіна Мілена

Періодизація дитинства за Д.Б. Ельконіним. Теорії розвитку.

1. Періодизація дитинства за Д.Б. Ельконіним. 2. Теорія вищих психічних функцій(культурно- історична концепція Л.С. Виготського. 3. Психоаналітичні теорії розвитку. 4. Епігенетична концепція Еріка Еріксона. 5. Операціональна концепція Ж. Піаже

ПЛАН:

Таблиця періодизації вікового розвитку по Д.Б. Ельконіну.

За Л.С. Виготським та Д.Б. Ельконіними критеріями визначення основних періодів індивідуального психічного розвитку є якісні і суттєві ознаки в їх системному зв'язку, які виявляються на кожному віковому етапі: соціальна ситуація розвитку; психологічне новоутворення, провідна діяльність:

1. Періодизація дитинства за Д.Б. Ельконіним.

Вищі психічні функції (ВПФ) - функції опосередковані знаком (поняттєве мислення, логічна пам'ять, довільна увага), розглядаючи їх як специфічно людські, соціально-обумовлені форми психіки. Складні, прижиттєво сформовані психічні процеси, соціальні за своїм походженням, мають опосередкований характер та довільні.

2. Теорія вищих психічних функцій(культурно-історична концепція Л.С. Виготського.

На думку 3. Фрейда, особистість долає у своєму розвитку кілька послідовних психосексуальних стадій, у яких відображено розвиток структурних компонентів особистості.

3. Психоаналітичні теорії розвитку.

Е. Еріксон створив на основі епігенетичного принципу цілісну концепцію вікового розвитку людини, виокремивши вісім його психосоціальних стадій.

Основна сутність її полягає в таких положеннях:

4. Епігенетична концепція Еріка Еріксона.

Жан Піаже представляв інтелектуальну адаптацію як рівновагу між впливом організму на середовище та впливом середовища на організм. В якості найбільш фундаментальної структури інтелектуального розвитку введено поняття схеми, а в якості фундаментальних процесів(механізмів) інтелектуального розвитку - асиміляцію (дії з новими предметами у відповідності з існуючими уміннями) і акомодацію (прагнення змінити уміння і навички, відповідно до змінних умов).

5. Операціональна концепція Ж. Піаже

ДЯКУЮЗАУВАГУ!

1) соціальна ситуація розвитку - ті неповторні зв'язки і взаємовідносини дитини з соціальним середовищем, які складаються на даному віковому етапі і оптимально впливають на розвиток. Аналіз соціальної ситуації розвитку означає одночасне врахування відносин: з "суспільними дорослими" як представником соціальної функції (вихователь, учитель, лікар) та індивідуальні, особисті відносини з близькими дорослими і однолітками.

2) провідна діяльність - це діяльність, яка є найоптимальнішою для психічного розвитку на даному етапі, зумовлює основні зміни в психічних процесах і особистості. Кожна стадія психічного розвитку характеризується певним провідним типом діяльності, що не виключає ролі інших видів. Три види діяльності: гра, учіння і праця - змінюють один одного не механічно, а співіснують на всіх етапах розвитку людини. Ознакою переходу від однієї стадії до іншої є зміна провідного типу діяльності.

3) психологічні новоутворення - це психічні і соціальні зміни, які виникають на даному етапі розвитку і визначають свідомість дитини, ставлення до середовища, перебіг розвитку в даний момент. Накопичуючись з часом, вони поступово приходять у протиріччя зі старою ситуацією розвитку, призводять до її злому і побудови нових відносин, які відкривають нові можливості для розвитку дитини в наступному віковому періоді. Новоутворення - це ті психічні особливості, які більш активно розвиваються на певному віковому етапі.

На основі закону вищих психічних функцій: будь-яка вища психічна функція з'являється на сцені два рази, спочатку як діяльність колективна, соціальна, інтерпсихічна, другий раз, як діяльність індивідуальна, як внутрішній спосіб мислення, інтрапсихічна функція. Наприклад, розвиток мови, яка спочатку виникає засіб спілкування між дитиною та навколишніми, а потім перетворюється у внутрішню мову, яка є основним способом мислення, стає внутрішньою психологічною функцією.

Переходячи від соціального впливу вищі психічні функції здійснюють вплив на особистість. Ознаки вищих психічних функцій: опосередкованість, усвідомленість, довільність, системність. Вирішення проблеми психічного розвитку розглянуте Л.С. Виготським включає питання про рушійні сили та фактори психічного розвитку та критерії вікової періодизації

Лев Семенович Виготський вважав, що розвиток особистості залежить від культурного оточення. Його теорія базується на понятті "зони найбільшого розвитку", які відображають потенційні можливості розвитку дитини під час спілкування з дорослими або більш досвідченими партнерами.

Оральна стадія (від народження до 1 року. У цьому віці центром чуттєвої стимуляції і насолоди для дитини є рот, джерелом задоволення є харчування. Немовля повністю залежить від батьків, в психології дитини домінує прагнення - отримувати їжу. Оральна стадія містить дві фази - ранню (від 0 до 6 міс.) дії смоктання та пізню (від 6 до 12 міс.) - дії кусання.

Анальна стадія (від 1 до 3 років) характеризується тим, що дитина вперше починає контролювати свої тілесні функції. Лібідо концентрується навколо ануса, що стає об'єктом уваги дитини, яку привчають до акуратності. На даній стадії утворюється інстанція Его, що контролює безсвідоме.

Фалічна стадія (від 3 до 6 років), центр насолоди переміщується до геніталій. Мотиваційно-афективну лібідозну прив'язаність діти проявляють до батьків протилежної статі. З. Фрейд запропонував називати це едіповим комплексом для хлопчиків та комплексом Електри для дівчаток. Завдяки витісненню даних комплексів повністю диференціюється інстанція Супер- Его.

Після 5 років наступає тривалий латентний період дитячої сексуальності від 5-12 років, коли перша допитливість у відношенні сексуальних проявів поступається місцем допитливості по відношенню до зовнішнього світу.

Генітальна стадія (12-18 років) - характеризується поверненням сексуальних прагнень, дозріває репродуктивна система. Дана стадія характеризується становленням самосвідомості, впевненістю в собі, прагненням до кохання. Всі ерогенні зони об'єднуються і підліток прагне до нормального сексуального спілкування. Внаслідок біологічного дозрівання приховані в глибинах душі сексуальні переживання разом із сильними фізичними потягами знову стають актуальними. На цій стадії відбувається становлення дорослої сексуальності.

1) особистість розвивається поетапно; 2) суспільство схвально сприймає розвиток соціальних можливостей людини, намагається сприяти збереженню цієї тенденції, підтримувати належний темп і правильну послідовність розвитку;3) кожна психосоціальна стадія супроводжується кризою (поворотним моментом у житті людини), що виникає як наслідок досягнення певного рівня зрілості й соціальних вимог до неї на цій стадії. Криза є поворотним пунктом розвитку, джерелом сили, свідченням недостатньої адаптації;4) особистість, яка повноцінно функціонує, долає послідовно всі стадії; 5) на кожній стадії особистість опиняється перед необхідністю розв'язання специфічної еволюційної проблеми (завдання) - проблеми соціального розвитку, але не завжди розв'язує її.

Зазначені вісім стадій люди проходять з різною швидкістю та різним успіхом. Невдале вирішення кризи на якомусь з етапів призводить до того, що переходячи на нову стадію, людина переносить потребу вирішувати протиріччя притаманні не лише даній, але й попередній стадії.

Схеми - структури знань, які закладено в основі мисленевої діяльності, можуть складатися з складатися з простих рухів, складних комплексів рухових умінь, навичок чи розумових дій.

Операція - центральне поняття теорії Ж. Піаже, що пояснює процес розвитку інтелекту. Операція - це розумова дія, що має важливу властивість - зворотність тобто, виконавши відповідну дію, дитина може повернутися до його початку шляхом здійснення зворотної дії. Сутність інтелектуального розвитку дитини складає оволодіння операціями. Мета навчання - наповнити схему інформацією, щоб могла здійснюватися інтелектуальна діяльність.

Процес розвитку інтелекту, згідно з Ж. Піаже, проходить чотири стадії. Стадії - це ступені чи рівні розвитку, послідовно змінюються один одного, на кожній досягається стабільна рівновага. Розвиток, це перехід від нижчої стадії до вищої. Попередня стадія є підготовкою до наступної, послідовність слідування стадій є незмінною (зумовлено біологічним фактором, пов'язаний з дозріванням психофізіологічних структур). Вікові показники переходу можуть варіювати в залежності від фізичного та соціального оточення, культурного середовища.

# data[].attributes.attachment_link.description
Start Підготувала студентка 411-ПО групи Умрихіна Мілена Періодизація дитинства за Д.Б. Ельконіним. Теорії розвитку. 1. Періодизація дитинства за Д.Б. Ельконіним. 2. Теорія вищих психічних функцій(культурно- історична концепція Л.С. Виготського. 3. Психоаналітичні теорії розвитку. 4. Епігенетична концепція Еріка Еріксона. 5. Операціональна концепція Ж. Піаже ПЛАН: Таблиця періодизації вікового розвитку по Д.Б.

# data[].attributes.headline
Макарчук Анна

# data[].attributes.subject
Макарчук Анна

# data[].attributes.attachment_link.description
Login to access and create your next design.

# data[].attributes.headline
Макарчук Анна

# data[].attributes.subject
Макарчук Анна

# data[].attributes.headline
Макарчук Анна

# data[].attributes.subject
Макарчук Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Онтогенез людини розпочинається далеко до народження дитини і поділяється на два етапи - пренатальний, який триває від зачаття до народження, та постнатальний, що починається з народження, охоплює

# data[].attributes.headline
Макарчук Анна

# data[].attributes.subject
Макарчук Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Періодизація дитинства за Д.Б.Ельконіним.Теорії розвитку

# data[].attributes.headline
Макарчук Анна

# data[].attributes.subject
Макарчук Анна

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікова психологія як галузь психологічної науки (1)

# data[].attributes.headline
Макарчук Анна

# data[].attributes.subject
Макарчук Анна

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Pink and Brown Simple Handwritten Portfolio Presentation

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Beige Pastel Minimalist Thesis Defense Presentation

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Floral, Feminine & Calm Self-Introduction Presentation 2

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Cream Purple Abstract Thesis Defense Presentation

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Green Aesthetic Thesis Defense Presentation 2

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Підготувала студентка 411-ПО групи Умрихіна Мілена.

проблеми психічного розвитку

ПЛАН

1. Визначення

2. Причини

3. Порушення

4. Уникнення

1. Визначення

Проблеми психічного розвитку - це широкий спектр порушень або ускладнень, які впливають на психічне здоров'я та функціонування людини. Це можуть бути різноманітні захворювання, розлади або відхилення в психічному стані, що перешкоджають нормальному життєдіяльності людини і вимагають певного рівня підтримки, лікування чи спеціалізованої допомоги для кращого функціонування в суспільстві.

2. причини

Причини проблем психічного розвитку можуть бути дуже різноманітні: 1. Генетика та біологічні фактори: 2. Середовище та досвід: 3. Біохімічні дисбаланси в мозку: 4. Розвиток мозку: 5. Соціокультурні фактори: 6. Використання наркотиків або алкоголю:

Звичайні проблеми психічного розвитку охоплюють широкий спектр порушень, що можуть виникати на будь-якому етапі життя людини. До них відносять: 1. Дитячі розлади: 2. Психічні захворювання у дорослих: 3. Стрес та тривожні розлади:

3. Порушення

Запобігання психічним проблемам - це складний процес, але збалансований спосіб життя та уважне ставлення до свого психічного здоров'я можуть допомогти зменшити їх вплив.

Хоча не завжди можна уникнути проблем психічного розвитку повністю, деякі кроки можуть допомогти знизити їх ризик:

4. уникнення

дякую за увагу!

Ці фактори часто взаємодіють між собою, і не завжди можна точно визначити одну конкретну причину. Комбінація цих факторів може впливати на психічне здоров'я та спричиняти різноманітні проблеми психічного розвитку.

Ці проблеми можуть мати різні причини, включаючи генетичні передбачення, стрес, травми, хімічні дисбаланси у мозку та навколишнє середовище. Люди з такими проблемами можуть потребувати психотерапії, лікарського лікування та підтримки спільноти, щоб покращити своє благополуччя та якість життя.

# data[].attributes.attachment_link.description
Підготувала студентка 411-ПО групи Умрихіна Мілена. проблеми психічного розвитку ПЛАН 1. Визначення 2. Причини 3. Порушення 4. Уникнення 1. Визначення Проблеми психічного розвитку - це широкий спектр порушень або ускладнень, які впливають на психічне здоров'я та функціонування людини.

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Brown Aesthetic Group Project Presentation 2

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена презентація

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена презентація

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Підготувала студентка 411-ПО групиУмрихіна Мілена

Психологічна готовність до навчання в школі

START

7. Формування психологічної готовності до школи у різних видах діяльності

6. Соціально-психологічна готовність дитини до школи

5. Розумова готовність дитини до школи

4. Емоційно-вольова готовність дитини до школи

3. Мотиваційна готовність дитини до школи

2. Криза 6-7 років

1. Шкільна зрілість дошкільнят, її зміст та складові компоненти

План:

- Зміст зрілості: Шкільна зрілість у дошкільнят - це готовність дитини до навчання, яка включає підготовленість до учбової діяльності та соціально-емоційну адаптацію. - Складові компоненти: Включають когнітивний розвиток (навички логіки, мови), соціальні навички (вміння спілкуватися, співпрацювати), а також емоційну стійкість і самоконтроль.

1. Шкільна зрілість дошкільнят, її зміст та складові компоненти:

- Ідентичність: Діти у цьому віці можуть стикатися з питаннями своєї особистості, самовизначення та стосунків зі світом. - Сприйняття нових обов'язків: Це період, коли діти переходять від дошкільного життя до шкільного, що може супроводжуватися стресом.

2. Криза 6-7 років:

- Інтерес до навчання: Бажання отримувати нові знання та виконувати завдання. - Усвідомлення значимості: Розуміння важливості навчання для власного майбутнього.

3. Мотиваційна готовність дитини до школи:

- Емоційна стабільність: Здатність керувати власними емоціями та пристосовуватися до нових ситуацій. - Вольові якості: Самоконтроль, націленість на досягнення мети, упевненість у собі.

4. Емоційно-вольова готовність дитини до школи:

- Мовлення та мислення: Розвиток мовлення, уміння висловлювати свої думки, а також аналітичні навички та логічне мислення.

5. Розумова готовність дитини до школи:

- Соціальні навички: Уміння спілкуватися, встановлювати контакти з однолітками та дорослими. - Адаптація до нового середовища: Здатність відповідати на виклики шкільного життя.

6. Соціально-психологічна готовність дитини до школи:

- Учбова діяльність: Засвоєння нових знань та вмінь. - Спілкування: Розвиток соціальних навичок у взаємодії з однолітками та вчителями. - Самостійність: Розвиток навичок самостійності у вирішенні завдань та управлінні власним часом.

7. Формування психологічної готовності до школи у різних видах діяльності:

ДЯКУЮЗАУВАГУ!

# data[].attributes.attachment_link.description
Підготувала студентка 411-ПО групиУмрихіна Мілена Психологічна готовність до навчання в школі START 7. Формування психологічної готовності до школи у різних видах діяльності 6. Соціально-психологічна готовність дитини до школи 5. Розумова готовність дитини до школи 4. Емоційно-вольова готовність дитини до школи 3. Мотиваційна готовність дитини до школи 2. Криза 6-7 років 1.

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена буклет

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена буклет

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна готовність до навчання в школі

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Brown Cream Scrapbook Reading Through Time Presentation

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тест. перевірка

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тест. перевірка

# data[].attributes.attachment_link.title
Псих.гот_тест

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена презентація

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена презентація

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1.Соціальна ситуація розвитку

04

01

02

03

ПСИХОЛОГІЯ МОЛОДШОГО ШКОЛЯРА

Підготуваластудентка 411-ПО групиУмрихіна Мілена

2.Провідна діяльність

3.Ново-утворення

4.Розвиток самосвідомості

05

5.Особливості пізнавальної сфери

Психологія молодшого школяра - це галузь психології, що вивчає розвиток, особливості поведінки, емоційний та когнітивний розвиток дітей у віці від приблизно 6 до 12 років. Ця область фокусується на вивченні їх соціальних взаємодій, навчанні, вихованні та психологічних аспектах, які є важливими для цього вікового періоду.

Ці процеси зростання і розвитку сприяють формуванню особистості та підготовці молодших школярів до подальшого життя, навчання та соціальної взаємодії.

- Соціальні зв'язки: Діти у цьому віці вивчають основи спілкування та взаємодії в соціальних групах. Вони формують дружби, вчаться співпрацювати та вирішувати конфлікти. - Взаємодія з дорослими: У школі діти вступають у нові стосунки з вчителями та іншими дорослими. Це сприяє розвитку їхньої соціальної адаптації.

- Навчання: Це основна сфера діяльності, де діти засвоюють нові знання, розвивають навички читання, письма, математики та інших предметів. - Гра: Гра залишається важливим елементом, сприяючи розвитку уяви, креативності та соціальних навичок.

- Цінності та мораль: Діти починають усвідомлювати поняття справедливості, добра та поганих вчинків, формуючи свої цінності. - Самооцінка: Вони починають усвідомлювати свої сильні та слабкі сторони, що впливає на їхню самооцінку.

- Ідентифікація: Діти визначають свої особисті риси, інтереси та уподобання, формуючи свою індивідуальність. - Саморегуляція: Вони навчаються контролювати свої емоції та поведінку, реагуючи на різні ситуації.

- Цікавість та увага: Діти активно цікавляться різними предметами, збільшуючи свою увагу до нових знань. - Розвиток мислення: Вони удосконалюють аналітичні та логічні здібності, вміння розв'язувати завдання та спростовувати припущення.

# data[].attributes.attachment_link.description
1.Соціальна ситуація розвитку 04 01 02 03 ПСИХОЛОГІЯ МОЛОДШОГО ШКОЛЯРА Підготуваластудентка 411-ПО групиУмрихіна Мілена 2.Провідна діяльність 3.Ново-утворення 4.Розвиток самосвідомості 05 5.Особливості пізнавальної сфери Психологія молодшого школяра - це галузь психології, що вивчає розвиток, особливості поведінки, емоційний та когнітивний розвиток дітей у віці від приблизно 6 до 12 років.

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана (буклет)

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана (буклет)

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана (буклет)

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана (буклет)

# data[].attributes.attachment_link.title
Pink and Cream Simple Creative Dental Health Care Trifold Brochure

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this C-fold Brochure (17 x 11 in) designed by Богдана Селезньова.

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Тест Психологія дошкільника

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана (буклет)

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана (буклет)

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія немовляти

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this Trifold Brochure (EU) designed by Богдана Селезньова.

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена тест

# data[].attributes.headline
Умрихіна Мілена презентація

# data[].attributes.subject
Умрихіна Мілена презентація

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
адаптація дітей до школи

Підготувала студентка 411-ПО групи Умрихіна Мілена

Адаптація дітей до школи - це процес пристосування малюків до нового середовища, в якому вони починають вчитися, розвиватися та спілкуватися з однолітками та вчителями.

1. Взаємини молодшого школяра з дорослими та ровесниками:

2. Соц.-псих. адаптація першокласників до умов шкільного навчання:

3. Шкільна дезадаптація:

4. Психологічні рекомендації вчителям з профілактики дезадаптації першокласників до школи:

Це важливий етап в житті кожної дитини, оскільки шкільне оточення відрізняється від домашнього, і діти потребують часу та підтримки для успішного переходу. Адаптація до школи може бути різною для кожної дитини. Деякі діти швидко адаптуються, відчуваючи себе комфортно в новій обстановці, тоді як інші потребують більше часу, щоб звикнути до нових правил, розкладу та вимог. Основні аспекти адаптації дітей до школи включають: 1. Соціальна адаптація: Навчання спілкуватися з однолітками, розвиток соціальних навичок, встановлення взаємин зі своїми однокласниками. 2. Академічна адаптація: Освоєння нових знань, знайомство з розкладом, звичками вивчення та виконання домашніх завдань. 3. Емоційна адаптація: Стрес та збудження можуть виникнути у зв'язку зі змінами. Діти можуть відчувати тривогу або сором перед новими викликами. Родинна підтримка, розуміння вчителів та створення дружнього, позитивного шкільного середовища допомагають дітям легше адаптуватися до нових умов навчання.

Це опис взаємодії молодшого школяра з дорослими (вчителями, батьками, іншими дорослими) та його/її взаємодія з ровесниками. Важливе у цьому аспекті - встановлення дружби, взаєморозуміння, розвиток соціальних навичок та вміння спілкуватися.

Це процес, під час якого першокласники пристосовуються до шкільного життя. Включає у себе освоєння шкільних правил, встановлення нових взаємин з однолітками та вчителями, формування навичок самостійності у навчальних справах.

Це стан, коли учень має проблеми з пристосуванням до шкільного середовища. Дезадаптація може виявлятися у формі стресу, нездатності успішно навчатися, конфліктів з однолітками чи вчителями.

Це поради для вчителів, які спрямовані на запобігання або зменшення можливих проблем у першокласників. Це можуть бути стратегії створення сприятливого клімату у класі, підтримка студентів у період адаптації, використання м'яких методів контролю знань.

# data[].attributes.attachment_link.description
адаптація дітей до школи Підготувала студентка 411-ПО групи Умрихіна Мілена Адаптація дітей до школи - це процес пристосування малюків до нового середовища, в якому вони починають вчитися, розвиватися та спілкуватися з однолітками та вчителями. 1. Взаємини молодшого школяра з дорослими та ровесниками: 2. Соц.-псих. адаптація першокласників до умов шкільного навчання: 3.

# data[].attributes.headline
Волкова Катерина

# data[].attributes.subject
Волкова Катерина

# data[].attributes.headline
Волкова Катерина

# data[].attributes.subject
Волкова Катерина

# data[].attributes.attachment_link.title
Pastel Colorful Cute Group Project Presentation

# data[].attributes.headline
Волкова Катерина

# data[].attributes.subject
Волкова Катерина

# data[].attributes.attachment_link.title
Blue Pink Pastel Cute Creative Portfolio Presentation

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Narrative Creative Writing Skills English Presentation in Charcoal Colourful Fun Style

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія пізньої зрілості

# data[].attributes.headline
Єрмакова яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова яна

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Я - концепція особистості у зрілій дорослості ґрунтується на оцінному
процесі. Він полягає в тому, що особистість оцінює позитивно, прагне
збагнути ті переживання, які свідчать про її позитивне функціонування ("Я
правильно про жив більшу частину свого життя", "Я досягаю основних життєвих цілей", "Я живу в добробуті", "Я маю дітей і онуків", "Я зберігаю здоров'я", "Мене очікує забезпечена і спокійна старість"), і оцінює негативно чи уникає переживань, які, на її думку, шкодять зб ереженню і функціонуванню Я ("Я помиляюся у житті", "Я вже не досягаю своїх
основних життєвих цілей", "Я не забезпечую добробуту для себе і своєї сім'ї", "Я не маю дітей", "Я не зберіг здоров'я", "Моя старість буде незабезпеченою і тривожною").
*

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду зрілості

# data[].attributes.attachment_link.description
Я - концепція особистості у зрілій дорослості ґрунтується на оцінному процесі.

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Colorful Vintage Elegant Library Furniture Animated Illustration Presentation

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду ранньої дорослості

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Beige Scrapbook Art and History Presentation

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія юнацтва

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія підлітка

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Pastel Gradient Abstract Creative Portfolio Presentation 2

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Beige Brown Abstract Portfolio Presentation

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду пізньої зрілості

# data[].attributes.headline
Єрмакова Яна

# data[].attributes.subject
Єрмакова Яна

# data[].attributes.attachment_link.title
ПОГЛЯД НА ПРОБЛЕМУ ПСИХОЛОГІЧНОЇ ГОТОВНОСТІ ДІТЕЙ МОЛОДШОГО ШКІЛЬНОГО ВІКУ ДО НАВЧАННЯ В НОВІЙ УКРАЇНСЬКІЙ ШКОЛІ

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Brown and Black  Aesthetic Portofolio  Presentation

# data[].attributes.headline
Апічук Діана

# data[].attributes.subject
Апічук Діана

# data[].attributes.attachment_link.title
Floral, Feminine & Calm Self-Introduction Presentation

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду зрілості

# data[].attributes.attachment_link.description
Набуття духовно-моральної досконалості, життєвої мудрості та досвіду, громадянської і соціальної відповідальностіДосягнення та підтримання гідного життєвого рівняЗабезпечення належного відпочинкуДопомога дітям і внукам у тому, щоб вони стали відповідальними, розвиненими і щасливими дорослими

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологія періоду зрілості

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this Presentation designed by Богдана Селезньова.

# data[].attributes.headline
Селезньова Богдана

# data[].attributes.subject
Селезньова Богдана

# data[].attributes.attachment_link.title
Адаптація до школи