# data[].attributes.body
John Dalton brit tudós megalkotja az első modern atomelméletet. Szerinte az anyag apró, oszthatatlan részecskékből, atomokból áll, amelyek mindegyike egy adott elemhez tartozik. Ez az elmélet teremtette meg a modern kémia alapjait.

# data[].attributes.body
J. J. Thomson, a katódsugárcsövekkel végzett kísérletei során felfedezi az elektront, és egy új atommodellt javasol: a pozitív töltésű gömbben 'mazsolaként' helyezkednek el a negatív töltésű elektronok.

# data[].attributes.body
A japán Nagaoka Hantaró egy bolygószerű modellt javasol, amelyben a pozitív töltésű atommag körül pályákon mozognak az elektronok. Bár később elvetésre került, fontos állomás volt az atommodellek fejlődésében.

# data[].attributes.headline
1911: Rutherford szóráskísérlete és atommodellje

# data[].attributes.subject
1911: Rutherford szóráskísérlete és atommodellje

# data[].attributes.body
Ernest Rutherford aranyfóliás kísérlete után kimondja, hogy az atomnak tömör, pozitív töltésű magja van, és az elektronok nagy távolságra keringenek körülötte. Ez az atommag felfedezését jelentette.

# data[].attributes.body
Niels Bohr dán fizikus szerint az elektronok meghatározott, diszkrét pályákon keringenek az atommag körül, és csak bizonyos energiaértékeket vehetnek fel. Ez az elmélet magyarázatot adott az atom kisugárzott fényének vonalas spektrumára.

# data[].attributes.body
Louis de Broglie francia fizikus kimondja, hogy az elektronok – a fényhez hasonlóan – hullámtulajdonságokkal is rendelkeznek, ami újabb mérföldkő volt az atomok szerkezetének megértésében.

# data[].attributes.body
Erwin Schrödinger kidolgozza a hullámegyenletet, melynek alapján az elektronokat nem konkrét pályákon, hanem 'valószínűségi felhőkben', ún. atompályákon lehet leírni.

# data[].attributes.headline
1927: Heisenberg féle határozatlansági elv

# data[].attributes.subject
1927: Heisenberg féle határozatlansági elv

# data[].attributes.body
Werner Heisenberg megfogalmazza a határozatlansági elvet, amely szerint egyszerre nem határozható meg pontosan egy elektron helye és sebessége, tovább erősítve a kvantummechanikai szemléletet.

# data[].attributes.body
James Chadwick felfedezi a neutront, így kiderül, hogy az atommag nemcsak protonokat, hanem semleges neutronokat is tartalmaz. Ez alapvető újítás az atommodellben és az atommagfizikában.

# data[].attributes.headline
1950-es évek – Magfizika és a standard modell kezdetei

# data[].attributes.subject
1950-es évek – Magfizika és a standard modell kezdetei

# data[].attributes.body
A részecskefizika fejlődése révén kiderül, hogy az atommag is összetett, protonokból és neutronokból áll, amelyek kvarkokból épülnek fel. Megkezdődik a részecskefizika standard modelljének kialakítása.

# data[].attributes.body
A CERN Nagy Hadronütköztetőjében felfedezik a Higgs-bozont, ami megerősíti a részecskefizikai standard modellt, lezárva egy fontos fejezetet az anyag szerkezetének kutatásában.