# data[].attributes.body
hvad er den mest kropsusikre alder?

# data[].attributes.body
hvad kan vi gøre for at folk føler sig mere sikker med deres krop?

# data[].attributes.body
gør de sociale medier livet sværere for unge?

hvorfor har folk med en pæn krop flere følgere end andre?

hvorfor er folk overhovedet utilpas med deres krop?

hvorfor redigere man billeder for at se godt ud?

Hvad ville det sige at have en perfekt og en uperfekt krop?

Hvordan forholder teenagere sig til deres krop?

hvad er den mest kropsusikre alder?

hvem er mest usikker? drenge eller piger?

# data[].attributes.body
LGBTQ+ ikke at føle sig tilpas i sin krop. Voldtægt, Depression, Grænser, Overgang fra barn til voksen, Homofobi, udvikling, SoMe, hvordan sociale medier påvirker unges trivsel, religion og kultur,

# data[].attributes.body
https://www.underviserportal.dk/grundskole/materialer/opgave/243-den-uperfekte-krop-pa-nettet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne hjemmeside bruger cookies til at personliggøre din brugeroplevelse og til at undersøge, hvordan vores hjemmeside bliver brugt. Du accepterer vores cookies, hvis du fortsætter med at bruge denne hjemmeside. Læs mere om vores cookiepolitik her

# data[].attributes.attachment_link.title
Materialer - Sex og Samfunds underviserportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne hjemmeside bruger cookies til at personliggøre din brugeroplevelse og til at undersøge, hvordan vores hjemmeside bliver brugt. Du accepterer vores cookies, hvis du fortsætter med at bruge denne hjemmeside. Læs mere om vores cookiepolitik her

# data[].attributes.body
https://www.alt.dk/sundhed/her-er-sygdommen-der-forvranger-dit-spejlbillede

# data[].attributes.attachment_link.title
Her er sygdommen, der forvrænger dit spejlbillede

# data[].attributes.attachment_link.description
Body Dysmorphic Disorder er en ekstremt invaliderende sygdom, der kan føre til isolation og selvmord.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=0uu3RAz9GWs

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny rapport: Sociale medier kan også være gode for unge

# data[].attributes.attachment_link.description
"At tale om trivsel i forhold til sociale medier bliver ofte til en kamp mellem teknologientusiaster og teknologiforskrækkede. Vi har brug for flere nuancer," siger Anne-Mette Thorhauge, lektor ved Institut for Medier, Erkendelse og Formidling på Københavns Universitet, i pressemeddelelsen fra Nordisk Ministerråd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En mand, der kan beskytte. En kvinde, der kan føde børn.

Det har gennem tiden været ingredienserne i opskriften på den perfekte krop hos mænd og kvinder.

Men kropsidealer påvirker os, og især unge piger er ramt.

I den spritnye Skolebørnsundersøgelse fra Statens Institut for Folkesundhed er det kommet frem, at næsten hver anden 15-årige pige (47 procent) føler sig overvægtig, mens kun 13 procent reelt er det.

Men hvor kommer kropsidealerne fra? Og hvordan har de ændret sig gennem tiden?

Det har serien Talk, som er en del af Videnskab.dk's YouTube-kanal Tjek, set nærmere på ved at dykke ned i forskningen.

Hvordan er idealerne for mænd og kvinder?

Fra naturens side er vi kodet til at finde nogle bestemte træk ved kroppen tiltrækkende.

Det skyldes, at vi gerne vil finde en partner, der kan sikre både vores og menneskehedens overlevelse.

Derfor har kropsidealet for mænd været opbygget omkring muskler. En muskuløs mand signalerer nemlig, at han kan tage sig af sin familie.

Man kunne måske tro, at det i dag er mere vigtigt at have hovedet skruet rigtigt på, men faktisk finder vi stadig en veltrænet mandekrop tiltrækkende. En muskuløs krop signalerer nemlig, at man er en succesfuld mand.
LÆS OGSÅ: Hvorfor vil unge piger ligne Barbie?
Ser vi derimod på kvindekroppen, er idealet den slanke og ungdommelige kvinde. Man vil nemlig gerne have en kvinde, der signalerer, at hun kan føde børn.

Hvor kommer idealerne fra?

Vi er fra naturens side indstillet til at synes, at bestemte træk er flotte.

Det er dog langt fra det eneste, der spiller ind, for kulturelle ting som reklamer og film påvirker os også.

Men hvor film og reklamer tidligere spillede den største rolle, er det i dag mest de sociale medier, der påvirker os. Det er ikke længere kun de fjerne Hollywoodstjerner, der viser sig frem, men også dem, vi går på arbejde eller i skole med.

Det kan øge presset til at leve op til idealet - for hvis din veninde kan, hvorfor kan du så ikke?
LÆS OGSÅ: Blinde mænd vil også have kvinder med former
Hvordan så idealerne ud før?

Der er sket små forandringer i kropsidealerne gennem tiden.

I 50'erne var det den mere kurvede krop, der var eftertragtet.

I 60'erne var den slanke krop idealet.

I dag dyrkes særligt den stærke krop. Kvinder skal gerne være muskuløse, men ikke så meget, at de bliver stærkere end mændene.

Hvorfor er kropsidealer et problem?

Kropsidealer er et problem, når vi bliver så kropsfikserede, at vi bliver mindre tilfredse med vores liv.

Vi kan nemlig føle os utilstrækkelige, hvis det ikke lykkes os at få den perfekte krop.

Som det lyder fra Katrine Absalonsen, som også selv er YouTuber, i videoen:

"Jeg ville ønske, at vi overhovedet ikke havde noget kropsideal. Jeg synes, det ligger et enormt stort pres på især unge kvinder."

I en undersøgelse af 16-20 årige danske unge, var 60 procent af pigerne, der egentligt var normalvægtige, utilfredse med deres vægt og følte, de vejede for meget.

Det stemmer overens med resultaterne fra den nye Skolebørnsundersøgelse, der netop peger på, at mange piger føler sig mere overvægtige, end de er.
LÆS OGSÅ: Er skønhed en sladrehank om sunde gener?
Idealerne bliver mindre vigtige

Er du ung og synes, at det med kropsidealer fylder lige lovligt meget i din bevidsthed, så er der gode nyheder: Det ændrer sig nemlig ofte med alderen.

Det er typisk i aldersgruppen 15-30 år, at der er størst fokus på kroppen.

Herefter bliver det mere karrieren og familien, der er i fokus.

Heldigvis kan man øve sig i at blive mindre påvirket.

"Der er ting, der er mere vigtige, end om min mave hænger, eller hvordan min numse sidder. Jeg fokuserer mere på at have det sjovt med mine venner og hygge mig med min kæreste. Træning og sundhed er en del af mit liv, men det er ikke mit liv," siger Katrine Absalonsen.

Videoen bygger på forskning

Informationen i videoen bygger på solid og faglig viden, som Tjek har fået fra rapporten her:

Samt fra følgende forskere og eksperter:
LÆS OGSÅ: Hvor meget bør du veje? LÆS OGSÅ: Store bryster og slank talje giver kvindelig autenticitet LÆS OGSÅ: Piger med spiseforstyrrelser spejler sig i slanke modeller

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan ser den perfekte krop ud? "Jeg ville ønske, at vi overhovedet ikke havde noget kropsideal"

# data[].attributes.attachment_link.description
En mand, der kan beskytte. En kvinde, der kan føde børn. Det har gennem tiden været ingredienserne i opskriften på den perfekte krop hos mænd og kvinder. Men kropsidealer påvirker os, og især unge piger er ramt.

# data[].attributes.headline
hvorfor er unge mennesker optaget af den perfekte krop?  har de sociale medier indflydelse på det?

# data[].attributes.subject
hvorfor er unge mennesker optaget af den perfekte krop?  har de sociale medier indflydelse på det?

# data[].attributes.body
Vi har valgt dette delemne, fordi vi synes det er interessant hvordan teenagere stræber efter den bedste krop og kan udvikle mentale sygdomme undervejs som fx BDD, anoreksi, spiseforstyrrelse og mange flere.

Nogle ser sig selv på en helt anden måde som gør at de altid ville finde en lille enkel fejl ved dem selv.

# data[].attributes.headline
hvorfor er det vi jagter en kropsideal vi ved vi aldrig kommer til at opnå?

# data[].attributes.subject
hvorfor er det vi jagter en kropsideal vi ved vi aldrig kommer til at opnå?

# data[].attributes.body
vi mennesker, har en fantasi om vi kan opnå den perfekte krop vi ser på instagram og mange andre sociale medier men i virkeligheden er det umuligt fordi der vil hele tiden være noget men vil ændre på sig selv, det hele er mentalt.

# data[].attributes.body
Anoreksi/spiseforstyrrelse, BDD (dysmofofobi).
Disse sygedomme forhindre dig i at leve et naturligt liv, uden at tænke på hvordan du ser ud.

Hvad er dysmofofobi?
Dysmofofobi er en lidelse der sker inde i hjernen på en, der får dig til at se en helt anden vinkel af dig selv. Man ser “fejl” på sin krop der rent faktisk ikke er der.

Hvad er anoreksi?
Anoreksi er en spiseforstyrrelse, man sulter sig selv fordi man føler sig overvægtig selvom man ikke er. Man bliver så undervægtig at man kan ende med at dø.

# data[].attributes.body
https://udforsksindet.dk/hvad-er-dysmorfofobi/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er visse syndromer, lidelser og sygdomme, som ikke er særlig kendte. Nogle gange ved personerne, som lider af dem, ikke engang, at de har dem. Deres symptomer forbliver ubemærkede på grund af mangel på opmærksomhed. I dag vil vi diskutere en vigtig lidelse, som er mere almindelig, end vi tror. Krops-dysmorfofobi.

Hvad er dysmorfofobi?

Det er karakteriseret af en overdrevet bekymring om ens krop og udseende. Normalt bruger personen en masse tid på at udøve adfærd, som kontrollerer, hvordan kroppen ser ud. Symptomerne bliver typisk mere intense, når personerne føler, at de bliver observeret.

Mange af deres handlinger er gentagne handlinger, såsom konstant at undersøge sig selv i spejlet. De plejer sig selv på en overdreven måde, sammenligner sig selv med andre. De skjuler de kropsdele, de ikke er tilfredse med, og som de synes er grimme.

Ifølge en undersøgelse udført af Spanish Society of Plastic Reconstructive and Aesthetic Surgery (SECPRE) er antallet af mennesker i Europa og Amerika, som lider af dysmorfofobi, stigende. Deres symptomer anses nemlig som "socialt accepterede" eller "normale", og derfor anses de ikke for at være patologiske.

Dette syndrom får folk til at føle og opfatte sig selv som "meget grimme". Selvom det ikke passer. De dele af kroppen, som oftest er et problem, er: hud, hår, næse, øjne, hage, læber eller andre kropsdele såsom knæ, ben og bryst.

En spørgeundersøgelse i USA, omfattende 30.000 mennesker, udgivet i Psychology Today, sagde, at 93 % af kvinder og 82 % af mænd i undersøgelsen var bekymrede for deres fysiske udseende. De arbejdede hver dag på at forbedre sig og på at have det godt.

De fleste patienter med dette syndrom er unge, og der er en del flere mænd end kvinder. Undersøgelser bekræfter, at det begynder i ungdommen, når individet er mere bekymret for deres selvbillede, føler sig mere observeret og har et mere aktivt socialt liv. Det er typisk i 17-års alderen, at symptomerne starter.

Mange af disse unge mennesker går under kniven, selvom dysmorfofobi er et mentalt problem, ikke et fysisk. På grund af dette siger dr. Gustavo Bustamente, PhD. i psykologi, at mange af disse mennesker, som får plastikkirurgi, aldrig vil blive tilfredse med resultatet.

Hvad forårsager dysmorfofobi?

Samfundet går mere op i udseende end intelligens og glemmer den "indre" skønhed.

Det er muligt, at sygdommen kommer fra to forskellige steder. Psykologisk og biologisk. I biologiske termer stammer forklaringen fra en bestemt genetisk forudsætning for mentale sygdomme og en ubalance i hjernens neurotransmittere. Psykologisk set stammer overdrevet opmærksomhed på sig selv fra mangel på selvtillid.

Hvordan diagnosticeres det?

De vigtigste symptomer for at opdage denne sygdom er abnormaliteter i rutiner eller i basale aktiviteter, såsom:

At undgå sociale aktiviteter med mange mennesker

Selvskade, som stammer fra utilfredshed over deres kropsbillede. Det retfærdiggører for dem at få plastikkirurgi, som i teorien skulle hjælpe dem med at overkomme denne fejlagtige opfattelse.

At bruge meget tid på emner om kroppen, som de mener, de har et problem med og ikke kan finde løsning på.

Hvad er behandlingen?

At finde problemets psykologiske rod er det første og vigtigste skridt. Derfra kan individer arbejde på at øge deres selvtillid ogacceptere dem selv, som de er. Både fysisk og psykisk.

Støtten fra venner og familie er også vigtig. Pårørende kan hjælpe ved at fremelske de indre talenter hos personen, som kæmper med denne lidelse.

Kærlighed er for alle lidelser, syndromer og patologiske tilstande, den mest vitale, sunde, smukke og tilgængelige modgift. Dette skal suppleres med psykologisk behandling. At give meget kærlighed til den person og vise vores ubetingede støtte vil hjælpe meget.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er visse syndromer, lidelser og sygdomme, som ikke er særlig kendte. Nogle gange ved personerne, som lider af dem, ikke engang, at de har dem. Deres symptomer forbliver ubemærkede på grund af mangel på opmærksomhed. I dag vil vi diskutere en vigtig lidelse, som er mere almindelig, end vi tror.

# data[].attributes.body
https://www.sexogsamfund.dk/sites/default/files/sexsamfund_undersoegelse_kroppen_web.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Det øgede fokus på kroppen som et projekt og et statusobjekt samt stigningen i brugen af sociale medier kan medvirke til at lægge et pres på især unge for at leve op til specifikke kropslige idealer.

# data[].attributes.body
https://www.lmsos.dk/nyheder/sociale-medier-kropsopfattelse-forstyrret-spisning

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
LMS - Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade

# data[].attributes.attachment_link.title
Sociale medier, kropsopfattelse og forstyrret spisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Sociale medier fylder stadig mere og mere i vores samfund og dagligdag. Samtidig har mange unge i dag en negativ kropsopfattelse og lavt selvværd. Nu har forskere undersøgt, om der er sammenhæng mellem unges brug af sociale medier og deres kropsopfattelse samt spisning.

# data[].attributes.body
I må gerne skrive, de vigtigste spørgsmål ind i jeres problemformulering. Hvad er det, I vil undersøge?

# data[].attributes.body
hver anden 15 årige pige føler sig overvægtig og 47% føler sig overvægtig hvor 15% reelt er det

mange piger og drenge i teenagealderen føler sig mere overvægtig end de er

kropsidealerne ændre sig ik så meget gennem tiderne.

mange syntes den "perfekte" krop er når man er slank, har former, trænet, ik for meget fedt på kroppen.

det starter tit der i 12/13 års alderen

nogen redigere deres billeder før de lægger dem op på internettet for at føle sig "perfekte" og føle at de lever op til skønhedsidealerne

mange bliver usikre på deres krop når man får kommentere på hvordan man ser ud f.eks. tyk, tynd, for små former, for store former.

der er selvfølgelig i en bestemt aldersgruppe for hvor man er mest usikker med sin krop fordi man kan jo have usikkerheder hele sit liv men de fleste er usikre i alderen 15-30. især unge piger er ramt

de kommer fra at alle har nogen krav til hvordan sin fremtidige kæreste f.eks vil mænd gerne have en kvinde som signalere at de kan føde børn, og kvinder vil gerne have en mand som er muskuløs beskytter en, og kan sikre en overlevelse.

før i tiden var det film og reklamer der fik alt opmærksomheden, men nu er de de sociale medier.

mange får lavet plastik operationer fordi de ikke er tilfredse med deres krop

# data[].attributes.headline
hvad skal der til for at føle sig god nok

# data[].attributes.subject
hvad skal der til for at føle sig god nok

# data[].attributes.headline
hvorfor har andres meninger om en så stor betydning

# data[].attributes.subject
hvorfor har andres meninger om en så stor betydning

# data[].attributes.headline
Læse denne artikel om kropsidealer på faktalink, for at få noget historisk baggrund og definitioner

# data[].attributes.subject
Læse denne artikel om kropsidealer på faktalink, for at få noget historisk baggrund og definitioner

# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/kropsdyrkelse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danskerne dyrker fitness, løbetræning og yoga og topper listen over de mest fysisk aktive i Europa. Stadigt flere supplerer træningen med tilrettelagte kure i kampen om at opnå et bestemt kropsideal, mens andre dyrker kroppen ved at udsmykke den med tatoveringer, og piercinger eller få foretaget forskellige skønhedsoperationer, der former og ændrer kroppen. På sociale medier udstilles kroppen ofte som symbol på succes. Indledning

Kropsdyrkelse er imidlertid langt fra et nyt fænomen. I Oldtidens Grækenland blev kroppen opfattet som spejl for både kropslig og sjælelig værdighed - og stillet til skue for publikum og guder. Kropsdyrkelse i forskellige former er altså en del af vores kulturhistorie. Men kropsdyrkelse kan også ende i misbrug, for dyrkelsen af kroppen er forbundet med kontrol og magt - og man kan nemt miste magten, så fokuseringen på kroppen tager overhånd.

Definition og historisk baggrund

Kropsdyrkelse har til alle tider været central for mennesket. Kropsdyrkelse skal i denne artikel forstås som dyrkelse af kroppen med henblik på at opnå et særligt ydre udtryk - en krop, der lever op til bestemte kropsidealer. Kropsdyrkelse kræver med andre ord, at der er et andet formål med bestræbelserne på at forme kroppen end glæden ved selve aktiviteten eller øget sundhed. Målet om en flot krop kommer i første række, men kropsdyrkelse er ikke alene træning - også udsmykninger som piercinger, tatoveringer, skønhedsoperationer og rynkereduktion er eksempler på det moderne menneskes dyrkelse af kroppen.

Hvad var kropsdyrkelse udtryk for i Oldtidens Grækenland?

Allerede i Oldtidens Grækenland dyrkede man kroppen som symbol på succes. Datidens "gymnasions" var arenaer for både undervisning og sports- og atletikkonkurrencer. Gymnasion betyder nøgenanstalt og hed sådan, fordi grækerne trænede nøgne indsmurt i olivenolie. De gamle grækere opfattede kroppen som spejl på både fysisk og mental succes og arbejdede med kroppen ud fra tankegangen "en sund krop i et sundt legeme". En æstetisk smuk og veltrænet krop blev set som symbol på en ren og for guderne værdig sjæl. Havde man en flot krop, var det tegn på, at man levede et succesfuldt liv, nærmere guderne. Denne tidlige kropsdyrkelse kom også til udtryk i datidens skulpturer af muskuløse mandekroppe, som man i dag kan opleve blandt andet på Glyptoteket i København. De gamle grækeres optagethed af kroppen var et forsøg på at skabe harmoni i en ellers farlig og kaotisk verden, forklarer lektor i historie, idræt, oldtidskundskab og billedkunst fra Aarhus Katedralskole Johan Bender i artiklen "Fra de nøgne grækere til de næsten nøgne modeller" i Kristeligt Dagblad (se kilder):
"Deres jord var fattig, der var ydre fjender overalt, og derfor stræbte de efter skønhed og orden at stå sammen om", siger han i artiklen. Og netop motivet; at dyrke kroppen for at skabe orden i en ellers kaotisk verden, gælder også nutidens bestræbelser på at opnå den "perfekte krop".

En given tids kropsideal siger meget om periodens kultur og historie. Se for eksempel behovet for den idræts- foreningskultur, der opstod med industrialiseringen og urbaniseringen, hvor flere begyndte at få stillesiddende arbejde. Folk søgte til idrætsklubber, spejderbevægelsen og idrætshøjskoler for at holde kroppen i gang, kan man læse i undersøgelsen "Fra muskelmasse til massebevægelse - indblik i den kommercielle fitness-sektors historie" udgivet af Idrættens Analyseinstitut (se kilder). Med fascismen og nazismen fik kropsdyrkelsen en ny betydning. Kroppen blev et magtinstrument og symbol på styrke. I en række europæiske lande blev kroppen i stigende grad politiseret og nationaliseret. Den kraftfulde krop blev brugt som billede på sammenhold og magt, eksempelvis i Nazi-Tyskland og Sovjetunionen. Under ungdomsoprøret i 1968 og med hippiebevægelsen i 1960'erne og 1970'erne blev nøgne og forskellige kroppe en demonstration af frihed og en modreaktion mod efterkrigstidens konservative syn på kroppen.

Træning er centralt i nutidens dyrkelse af kroppen. Ifølge Idrættens Analyseinstitut dyrker 61 % af danskerne motion og idræt, svarende til 3.477.000 personer. Af dem dyrker cirka 1 million fitness, og fra 2006 til 2015 blev antallet af fitnesscentre i Danmark fordoblet, viser tal fra Danmarks Idræts-Forbund (DIF) i artiklen "Antallet af fitnesscentre er fordoblet på under 10 år" i Dagbladet Politiken (se kilder).

Kropsdyrkelse som identitet

Hvad er kendetegnende for nutidens kropsdyrkelse?

Kontrollen med kroppen er en måde at skabe identitet og iscenesætte sig selv på. Hvor identitet tidligere i høj grad var givet via parametre som social klasse, arbejde og uddannelse, er det i dag blevet mere op til den enkelte at skabe en identitet, og her er kroppen et vigtigt redskab, lyder vurderingen fra idrætsforsker Nicole Thualagant Winslow, der har skrevet Ph.d.-afhandling om fitnesskultur.
"Du får social anerkendelse ud af at have den rette krop, fordi vi lever i et samfund, hvor alt helst skal fungere godt, om det så er vennekredsen, arbejdet eller kroppen, og fitness er det perfekte redskab til at opnå den rette krop udadtil," siger hun i artiklen "Kroppen er den sidste instans, hvor vi kan opleve en form for kontrol" i Dagbladet Information (se kilder).

Begrebet spornoseksuel er ligesom ordet metroseksuel opfundet af den engelske journalist og forfatter Mark Simpson. Ordet er en sammentrækning af sport og porno kombineret med metroseksuel. Det bruges til at betegne et nyt mandekropsideal, der er inspireret af kropsidealerne fra sportsverdenen og pornobranchen. Dem, der forfølger dette ideal, bruger meget tid på at arbejde med kroppens udseende og vise kroppen frem på sociale medier for at høste anerkendelse. De "spornoseksuelle" mænd er ofte store og veltrænede, har tatoveringer, flotte frisurer og bruger en stor del af deres tid i træningscentret. Ph.d. og forsker i kropsidealer Lise Dilling-Hansen kalder denne nye mandlige forfængelighed en konsekvens af en ligestillingsproces, hvor det er blevet mere acceptabelt for mænd at gå op i deres udseende. Ønsket kommer ikke alene fra mændene selv, men også fra reklamer for blandt andet fitnesscentre, der er med til at sætte en ny trend for, hvad den perfekte mandekrop er, forklarer hun i artiklen "Længe leve de "spornoseksuelle". Eller hvad?" på Dansk Kvindesamfunds hjemmeside (se kilder).

Hvad kendetegner fitnesskulturen?

Ifølge ph.d.-afhandlingen " Fitness Doping and Body Management" (se kilder) har mange af dem, der dyrker fitness, også meget travlt med arbejde og børn. Bag afhandlingen står idrætsforsker Nicole Thualagant Winslow fra Københavns Universitet. Hun mener, at travle danskeres valg af fitness skyldes, at det kan målrettes specifikt til den enkeltes behov.

"Fitness er meget sigende for det hypermoderne samfund, hvor der hele tiden er fokus på at forbedre vores kropskapital. Det, der appellerer til folk er, at det er lettilgængeligt og nemt som et supermarked," siger hun i artiklen "Kroppen er den sidste instans, hvor vi kan opleve en form for kontrol" i Dagbladet Information (se kilder). Men det er ikke alene travlhed og fleksibilitet, der gør fitnesskulturen attraktiv. Den er også blevet et "sidste tilflugtssted i en verden, hvor alt andet er ude af kontrol", som professor i idrætspsykologi ved Københavns Universitet Reinhardt Stelter forklarer i ovennævnte artikel. "Masser af ting omkring os som arbejde, aktiemarked, klima og ægteskab er uden for kontrol, så for mange bliver fikseringen på kroppen eller kropslige oplevelser et tilflugtssted og et muligt frirum til at finde sig selv" (se kilder).

Kropsdyrkelsen kan antage mange former og kan komme til udtryk i mere end hård fysisk træning af kroppen. For eksempel har der de seneste ti år været en stigende interesse for skønhedsbehandlinger ved hjælp af kosmetisk plastikkirurgi, hvor kunderne ønsker at forbedre deres udseende. Det kan være ved hjælp af
brystforstørrelse med implantater af saltvand eller silikone, fedtsugninger eller rynkereduktion . Under andre former for kropsdyrkelse hører også den udbredte dyrkelse af tatoveringer, hvor kroppen bruges som et lærred med et væld af tegninger og symboler, piercinger forskellige steder på kroppen og den stigende fokusering på særlige frisurer og forskellige former for skæg. En helt anden form for kropsdyrkelse kan også være det store marked for kosttilskud, hvor man forsøger at fremme et bedre udseende ved hjælpe af forskellige mineraler, vitaminer mv.

"Verden er større end kroppen, men kroppen kan være verden", siger den norske psykiater Finn Skårderud i artiklen "Når sundhed bliver sygdom" i magasinet PsykNyt (se kilder). Han forklarer tidens kropsdyrkelse som en konsekvens af et behov for at forankre sig i noget konkret i en tid, hvor verden er præget af opløsning og ødelæggelse. At "skulpturere" kroppen giver mulighed for at opleve kontrol og opbygge identitet og selvværd, forklarer han i artiklen:

"I mine øjne kan det for nogle være en udmærket mestringsstrategi - i en kortere periode. Men hvis kroppen bliver hele livet, så er det ekstremt sårbart, især hvis man bliver så ødelagt af overtræning, at man ikke længere er i stand til at motionere. For så mister man ikke blot fysikken, men også sin identitet, sit idrætsnetværk og sin sociale status".

Hvordan påvirker sociale medier fokus på kroppen?

Selfies og fremstilling af kroppen på sociale medier er med til at underbygge dyrkelsen af kroppen - særligt blandt unge og andre, for hvem brugen af sociale medier er massiv. Niels Ulrik Sørensen er forskningsleder og lektor på Center for Ungdomsforskning ved Aalborg Universitet og har studeret unges kropslige trivsel. Ifølge ham skaber de sociale medier skaber et behov for andres anerkendelse af kroppen ved hjælp af likes, og det behov kan være problematisk, fordi det truer selvværdet, hvis det ikke bliver opfyldt. At dele billeder af perfekte kroppe bliver et projekt, hvor vi glemmer de indre værdier i, hvem vi er, mener han:

"Kroppen og hvordan vi viser den frem, herunder vores påklædning, bliver til et projekt. Den er ikke længere blot et vilkår, en skæbne, vi må leve med, men derimod noget, vi konstant må modellere og arbejde på, og som vi viser frem for at fremme vores personlige fortælling, for heri kan vi blive set og anerkendt af omverdenen," forklarer han i artiklen "Selfiekulturen truer unges selv" i Kristeligt Dagblad" (se kilder).
De sociale medier bliver også brugt til at opbygge urealistiske kropsidealer, fordi man vha. billedredigering, filtre og bestemte perspektiver kan manipulere billederne, så muskler bliver større, taljer smallere og rynker mindre. I et blogindlæg om dette rejste den norske træner Gina Sophie en heftig debat i Norge. På bare en dag læste over 100.000 indlægget. Om baggrunden for det sagde bloggeren i artiklen "En syg sjæl i et sundt legeme" i Dagbladet Information (se kilder):
"Jeg havde brug for at tage et opgør med de løgne, folk lægger ud på sociale medier i et desperat forsøg på at få flere likes og followers. De viser ikke deres rigtige kroppe, og det er urealistisk at ligne de her Instagram-mennesker. Det giver folk lavt selvværd. Jeg ville vise, hvordan rigtige mennesker ser ud - og hvor nemt det er at forfalske et billede."

# data[].attributes.attachment_link.description
Danskerne dyrker fitness, løbetræning og yoga og topper listen over de mest fysisk aktive i Europa. Stadigt flere supplerer træningen med tilrettelagte kure i kampen om at opnå et bestemt kropsideal, mens andre dyrker kroppen ved at udsmykke den med tatoveringer, og piercinger eller få foretaget forskellige skønhedsoperationer, der former og ændrer kroppen.

# data[].attributes.body
Hvilken rolle spiller influenserne på de sociale medier?
Influensernes liv er altid perfekt på de sociale medier. De viser deres fine og rene hus og vigtigst af alt deres perfekte krop. Kroppen ser sund og veltrænet ud, med en perfekt skinnende hud.

Hvad er kropsidealer? og hvor kommer de fra?
Kropsidealer er en ide om hvordan man skal se ud for at være perfekt. kropsidealerne er forskellige fra kultur til kultur. Her i Europa er det at være slank et kropsideal.

fx fra sociale medier, venner, familie og andre omkring en.

Hvordan har idealerne ændret sig gennem årene?
For kvinderne har idealerne ændret i forhold til kroppens former.
I 50'erne var det den kurvede krop der var mest eftertragtet.
I 60'erne var det mere den slanke krop der var idealet.
I dag dyrker vi den stærke krop, vi ville gerne have kvinder der er muskuløse men dog ikke stærkere end mændene.

Kilder: https://videnskab.dk/krop-sundhed/hvordan-ser-den-perfekte-krop-ud-jeg-ville-oenske-at-vi-overhovedet-ikke-havde-noget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En mand, der kan beskytte. En kvinde, der kan føde børn.

Det har gennem tiden været ingredienserne i opskriften på den perfekte krop hos mænd og kvinder.

Men kropsidealer påvirker os, og især unge piger er ramt.

I den spritnye Skolebørnsundersøgelse fra Statens Institut for Folkesundhed er det kommet frem, at næsten hver anden 15-årige pige (47 procent) føler sig overvægtig, mens kun 13 procent reelt er det.

Men hvor kommer kropsidealerne fra? Og hvordan har de ændret sig gennem tiden?

Det har serien Talk, som er en del af Videnskab.dk's YouTube-kanal Tjek, set nærmere på ved at dykke ned i forskningen.

Hvordan er idealerne for mænd og kvinder?

Fra naturens side er vi kodet til at finde nogle bestemte træk ved kroppen tiltrækkende.

Det skyldes, at vi gerne vil finde en partner, der kan sikre både vores og menneskehedens overlevelse.

Derfor har kropsidealet for mænd været opbygget omkring muskler. En muskuløs mand signalerer nemlig, at han kan tage sig af sin familie.

Man kunne måske tro, at det i dag er mere vigtigt at have hovedet skruet rigtigt på, men faktisk finder vi stadig en veltrænet mandekrop tiltrækkende. En muskuløs krop signalerer nemlig, at man er en succesfuld mand.
LÆS OGSÅ: Hvorfor vil unge piger ligne Barbie?
Ser vi derimod på kvindekroppen, er idealet den slanke og ungdommelige kvinde. Man vil nemlig gerne have en kvinde, der signalerer, at hun kan føde børn.

Hvor kommer idealerne fra?

Vi er fra naturens side indstillet til at synes, at bestemte træk er flotte.

Det er dog langt fra det eneste, der spiller ind, for kulturelle ting som reklamer og film påvirker os også.

Men hvor film og reklamer tidligere spillede den største rolle, er det i dag mest de sociale medier, der påvirker os. Det er ikke længere kun de fjerne Hollywoodstjerner, der viser sig frem, men også dem, vi går på arbejde eller i skole med.

Det kan øge presset til at leve op til idealet - for hvis din veninde kan, hvorfor kan du så ikke?
LÆS OGSÅ: Blinde mænd vil også have kvinder med former
Hvordan så idealerne ud før?

Der er sket små forandringer i kropsidealerne gennem tiden.

I 50'erne var det den mere kurvede krop, der var eftertragtet.

I 60'erne var den slanke krop idealet.

I dag dyrkes særligt den stærke krop. Kvinder skal gerne være muskuløse, men ikke så meget, at de bliver stærkere end mændene.

Hvorfor er kropsidealer et problem?

Kropsidealer er et problem, når vi bliver så kropsfikserede, at vi bliver mindre tilfredse med vores liv.

Vi kan nemlig føle os utilstrækkelige, hvis det ikke lykkes os at få den perfekte krop.

Som det lyder fra Katrine Absalonsen, som også selv er YouTuber, i videoen:

"Jeg ville ønske, at vi overhovedet ikke havde noget kropsideal. Jeg synes, det ligger et enormt stort pres på især unge kvinder."

I en undersøgelse af 16-20 årige danske unge, var 60 procent af pigerne, der egentligt var normalvægtige, utilfredse med deres vægt og følte, de vejede for meget.

Det stemmer overens med resultaterne fra den nye Skolebørnsundersøgelse, der netop peger på, at mange piger føler sig mere overvægtige, end de er.
LÆS OGSÅ: Er skønhed en sladrehank om sunde gener?
Idealerne bliver mindre vigtige

Er du ung og synes, at det med kropsidealer fylder lige lovligt meget i din bevidsthed, så er der gode nyheder: Det ændrer sig nemlig ofte med alderen.

Det er typisk i aldersgruppen 15-30 år, at der er størst fokus på kroppen.

Herefter bliver det mere karrieren og familien, der er i fokus.

Heldigvis kan man øve sig i at blive mindre påvirket.

"Der er ting, der er mere vigtige, end om min mave hænger, eller hvordan min numse sidder. Jeg fokuserer mere på at have det sjovt med mine venner og hygge mig med min kæreste. Træning og sundhed er en del af mit liv, men det er ikke mit liv," siger Katrine Absalonsen.

Videoen bygger på forskning

Informationen i videoen bygger på solid og faglig viden, som Tjek har fået fra rapporten her:

Samt fra følgende forskere og eksperter:
LÆS OGSÅ: Hvor meget bør du veje? LÆS OGSÅ: Store bryster og slank talje giver kvindelig autenticitet LÆS OGSÅ: Piger med spiseforstyrrelser spejler sig i slanke modeller

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan ser den perfekte krop ud? "Jeg ville ønske, at vi overhovedet ikke havde noget kropsideal"

# data[].attributes.attachment_link.description
En mand, der kan beskytte. En kvinde, der kan føde børn. Det har gennem tiden været ingredienserne i opskriften på den perfekte krop hos mænd og kvinder. Men kropsidealer påvirker os, og især unge piger er ramt.

# data[].attributes.body
Hvorfor redigere man billeder for at se godt ud? og hvor mange gør det.
Mange unge deler aldrig et billede på sociale medier uden at redigere det eller bruge filter. Ifølge en undersøgelse fra Børns Vilkår redigerer 48 procent af børn deres billeder, fordi de gerne vil optimere eller er utilfredse med deres udseende.

Man redigere sine billeder for at leve op til skønhedsidealerne. Man kan også have et lavt selvværd og føle sig uperfekt, og derfor redigere på sig selv.

Kilde: https://bornsvilkar.dk/wp-content/uploads/2020/06/Pres-og-stress-Krop-k%C3%B8n-og-digital-adf%C3%A6rd.pdf

Hvad skal der til for at føle sig god nok?
man skal være glad med sig selv og være sund lige meget hvordan man ser ud. perfektion handler om selvværd og derfor skal man ikke skade sig selv for at jagte den perfekte kropsideal. man skal være tilfreds med sig selv og kunne nyde hver dag på en sund måde. Man skal kunne elske og anerkende sig selv og vise ægte medfølelse for sig selv.

Kilde: https://netdoktor.dk/sygdomme/fakta/selvvaerd-kan-styrkes-hele-livet.htm

Hvad ville det sige at have en perfekt og en uperfekt krop?
En perfekt krop er, hvor en glad person bor. Perfektion kan ikke være en tom forestilling om skønhed. Perfektion handler om sundhed, styrke, positivitet, at være stressfri og aktiv. Perfektion er at kunne nyde hver dag, gøre de ting, vi elsker, med de mennesker, vi elsker, på en sund og afbalanceret måde.

Kilde: https://videnskab.dk/krop-sundhed/hvordan-ser-den-perfekte-krop-ud-jeg-ville-oenske-at-vi-overhovedet-ikke-havde-noget

Hvem bestemmer hvad der er perfekt og uperfekt?
Du bestemmer selv hvad du synes er perfekt og uperfekt. Alle mennesker har forskellige meninger med ting. det hele er op til din mentalitet, hvordan du definere dig selv. du kan være den mest lykkelige person på planeten i mens du er overvægtig eller være den mest deprimerede person på denne jord og være smuk sammentidig.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Trend på sociale medier: Bumserne skal vises frem

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Teenagehud på 10'ende år" "Akne som en 30-årig" "Min bums ser så voldsom ud, at ikke engang et 'skønhedsfilter' på Snapchat kan gøre noget"
Sådan lyder kommentarerne på nogle af de billeder, der er blevet delt med foredragsholderen Katrine Gisiger. Hun har bedt sine følgere på Instagram om at sende billeder af deres bumser og akne, og de billeder er tilsammen blevet til et opslag med uren hud i alle afskygninger.

"Troede du, det var skamfuldt at have bumser/akne/uren hud? Det er det heldigvis ikke <3", skriver Katrine Gisiger selv som kommentar til rækken af billeder.

Hun gør det for at normalisere uren eller uperfekt hud. Det er efterhånden blevet en slags mission for hende, at vi alle sammen skal lære at dele de ting, vi skammer os over, for på den måde at opdage, at vi ikke er alene med skammen. Førhen har hun delt billeder af mavedeller og hængebryster, men nu er turen kommet til at vise bumserne frem - og der er en særlig grund til, at de betændte prikker på huden er værd at sætte fokus på.

Læs også: 8 kendte kvinder: Sådan ser vi ud uden makeup

- Når du har bumser, er det noget, der betyder rigtig meget. For du kan ikke skjule det. Du kan skjule dine bryster i en pushup-bh eller skjule din mave i et par stramme bukser - men hvad gør du med dit ansigt? Hvis du prøver at dække det med makeup, bliver bumserne bare værre, og du kan ikke gå med håret nede i ansigtet hele tiden. Så du er helt blottet hver eneste dag, hvis du lider af bumser eller akne, fortæller Katrine Gisiger til ALT.dk.

Katrine Gisigers opslag med sine følgeres billeder af uren hud. "Jeg prøver blot at bidrage til, at vi kan være flere, der tager kampen op mod det ødelæggende perfekthedsideal og hjælper hinanden," konkluderer bloggeren på Instagram.
Den nye positivisme-bølge

Den danske foredragsholder er ikke den eneste, der har opdaget vigtigheden af at normalisere uren hud. Ifølge den britiske avis The Guardian, er "acne positivity" den nye bølge på sociale medier, som er opstået i kølvandet på "body positivity"-fænomenet, hvor den 'normale' kvindekrop er i centrum.

Derfor er både bloggere, men også kendisser som Justin Bieber, begyndt at dele deres oplevelser med at have akne eller uren hud. Og det er for Katrine Gisiger et vigtigt næste skridt efter kropspositivisme-bølgen.

- Vi begynder at se effekterne af 'body positive' ved, at der efterhånden er flere, der tør at have større kvinder med i deres reklamer, og det er et kæmpe skridt i den rigtige retning, siger hun.

- Men fælles for alle de her kvinder i reklamerne er, at de har helt perfekt hud. De har hverken appelsinhud eller bumser eller akne. Prøv at læg mærke til det: Alle ansigter på modellerne er helt glatte, understreger bloggeren.

Et af kritikpunkterne mod "body positive"-bevægelsen er, at alle modeller stadig har perfekt hud og er fejlfri - på trods af deres mere fyldige kropstype. Her ses plus size-modellen Ashley Graham posere med sin egen undertøjskollektion.
Det inkluderende kropsideal

Det er ikke kun uperfekt hud, der er ved at blive normaliseret på sociale medier. Bare i Danmark er der mange eksempler på, hvordan kendte viser deres uperfekte sider frem, såsom bloggeren HelseMatilde, der taler åbent om sine svedpletter, tv-værten Sofie Linde, der deler de 'uskønne' sider af livet som nybagt mor og Katrine Gisiger, der selv både har delt billeder af sin dobbelthage og sin mave.

Bloggeren HelseMatilde skammer sig ikke over at vise sine svedpletter frem på de sociale medier. "Dem kender vi alle" - fastslår hun i et Instagram-post.
Dette fokus på det uperfekte er meget sigende for det samfund, vi lever i, mener Maria MacKinney-Valentin, Ph.d. og lektor på Kunstakademiets designskole. Hun har forsket i kropsidealer gennem tiden, og ser det som en tydelig tendens i vores tid, at der skal være plads til mange flere forskellige både krops- og hudtyper.

- Moden er blevet mere politisk, blandt andet som følge af hele MeToo-bevægelsen og klimaspørgsmålene. Det kommer fx til udtryk i et mere inkluderende kropsideal, hvor alle størrelser og former er accepterede og rummer en særlig skønhed, siger hun.

Læs også: Amalie laver personlige vaginasmykker

Hun ser det som et tydeligt skift fra tidligere, hvor et meget stringent kropsideal, der fokuserede på sund mad og motion, var idealet. Nu er det i højere grad attraktivt at bryde med det fejlfri glansbillede og vise sine usikkerheder frem på sociale medier.

- Det, der tidligere blev set som fejl, kan i dag blive læst som en del af et individualistisk udtryk. Og når influencers er med til at vise, at alle kan have strækmærker, bumser eller hængebryster, så kan det have en positiv effekt på et bredere plan, fordi det, vi oplever som fejl, i stedet bliver fejret som det særlige.

Bloggeren Kali, der står bag MyFaceStory, er en af dem, der er stor fortaler for den nye akne-positivitet.
Skammen må ikke overleve

Selvom det inkluderende kropsideal har ændret en del på vores kropskultur, er der stadig et stykke vej til fuldt ud at acceptere det, der stadig bliver opfattet som uperfekt ved vores kroppe og ansigter. Katrine Gisiger er en af dem, der mærker på egen krop, at det kan være svært at gøre op med forestillingen om det smukke og det uskønne.

- Jeg synes stadig, at det kan være udfordrende, og der er nogle ting, jeg har svært ved at dele. Jeg kan godt mærke, at det tager noget tid, før jeg har det helt godt med bumser. Men jeg har taget en beslutning om, at jeg ikke vil leve med skam. Det betyder, at hver eneste gang, jeg føler den mindste smule skam, siger jeg det højt og viser den frem. Jeg sørger for at skammen ikke får lov til at overleve ved at sætte fuldt spotlight på den, fortæller Katrine Gisiger, som husker en tid, hvor en enkelt bums engang kunne være styrende for hendes liv.

- Jeg har aldrig været slemt plaget af bumser, men de få gange, jeg fik en, havde jeg det virkelig dårligt med det. I mine teenageår kunne jeg godt finde på at lade være med at tage med til en fest, hvis jeg havde en bums. For jeg syntes simpelthen, at det var så pinligt, husker hun.

Katrine Gisiger tror ikke på, at vi kan komme til at elske ALT ved vores kroppe. Derimod håber hun på, at vi kan lære at acceptere os selv og se det hele menneske, frem for de små skavanker.
Siden er skammen kommet mere under kontrol. Og selvom hun har svært ved at forestille sig en verden, hvor bumser ligefrem kunne være et ideal, håber hun, at vi kan nå dertil, hvor ingen behøver at være pinlige over deres skavanker.

- Vi kommer nok aldrig til at stå og sige "wauw, en flot bums". Jeg er i virkeligheden heller ikke med på den der "elsk dig selv", for jeg synes, det er en utopi. Det lyder som en konstant, hvor man vågner hver morgen og tænker "fuck mand, jeg elsker bare mig selv så meget". Men sådan er det jo ikke, siger hun og fortsætter:

- Men jeg håber, at vi kan nå derhen, hvor det ikke er en begrænsning at have bumser. At man ikke går rundt med en fejlagtig opfattelse af, at man aldrig kan få en kæreste, eller at man ikke kan tage med til en fest på grund af bumser. For det kan nemt gå hen og blive alt for styrende for ens liv, hvis man går og skammer sig over sine bumser.

Læs også: Indre ro: Vend dine fejl til fordele

Efter at have delt bumser, mavedeller, dobbelthager og hængebryster, er Katrine Gisigers nye projekt at sætte fokus på blandt andet hårtab. Det er noget, hendes følgere har bedt hende sætte fokus på, og det gør hun glædeligt, selvom det ikke er et problem, hun selv har døjet med. Men hvor går grænsen egentlig? Kan det ikke blive for meget, hvis vi hele tiden skal dele ALT med omverdenen?

- Jeg har selv en grænse ved sådan noget med kønsbehåring og menstruationsblod. Der er jeg ikke kommet til endnu, selvom jeg har prøvet det lidt af, tror jeg ikke, det er noget, jeg kommer til at dele. Det er ligesom lidt for intimt for mig, mener Katrine Gisiger, som dog understreger, at det er hendes personlige grænse, og at hun stadig mener, at det er vigtigt, at andre sætter fokus på det.

- Alt for mange tænker "ad", når de ser menstruation, fedme, sved, kropsbehåring, bumser og appelsinhud, og netop derfor er det så vigtigt. Vi skal aflære at væmmes ved vores egen og andres krop. Det er nok de færreste, der kommer derhen, hvor de synes, at menstruationsblod er lækkert, og bumser er smukke, men for hver gang, man ser det, bliver det lidt mere 'neutralt'. Det er godt, fordi så kan vi fjerne noget af den afstand, der er mellem vores "hoved" og krop og mellem hinanden, siger hun.

Katrine Gisigers bedste råd til at slippe skammen

1. Øv dig i at udfordre skammen: Katrine Gisiger arbejder selv med et princip, hvor hun viser alt frem, som hun skammer sig bare lidt over: "Der er stor forskel på, om du selv vælger at vise det, eller om der er en anden, der "opdager" det, du skammer dig over. Hvis der er en, der 'hiver bukserne ned' på dig, kan det være dybt traumatisk, men hvis du selv vælger at 'hive dine bukser ned', er det et bevidst valg og noget, du selv styrer", forklarer hun.

2. Sig det højt: Selvom Katrine Gisiger selv har over 31.000 følgere på Instagram, som støtter hende i at dele det skamfulde, behøver du ikke selv at have en stor skare at dele dine usikkerheder med: "Det handler ikke om, hvor mange du deler det med - det handler om, at du tør sige det højt til nogen; det behøver kun være ét menneske. Ét menneske, som ser dig og kan sige, "du er helt okay, og du er ikke alene".

3. Lad dig inspirere af andre: Du kan finde masser af inspirerende personer på fx Instagram, der har samme problemer som dig, understreger Katrine Gisiger: "Og hvis der ikke allerede er nogen til at inspirere dig, så kan du måske selv prøve at være en inspiration for andre - alt efter, hvor du er i dit liv".

Katrine Gisiger, 28 år

Arbejder som foredragsholder og blogger, hvor hun sætter fokus på mental og fysisk sundhed

Har lavet podcasten "perfekt Uperfekt"

Har dedikeret sin Instagramprofil @katrine.gisiger til at hjælpe andre med at dele det, de skammer sig over, for på den måde at slippe af med skammen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trend på sociale medier: Bumserne skal vises frem

# data[].attributes.attachment_link.description
"Teenagehud på 10'ende år" "Akne som en 30-årig" "Min bums ser så voldsom ud, at ikke engang et 'skønhedsfilter' på Snapchat kan gøre noget" Sådan lyder kommentarerne på nogle af de billeder, der er blevet delt med foredragsholderen Katrine Gisiger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to perfekt Uperfekt on Spotify. Lyt med til podcasten perfekt Uperfekt, når Katrine Gisiger inviterer spændende personligheder ind i hendes podcast, til en snak om alt, hvad livet indebærer. Her bliver der blandt andet snakket om angst, stress, skam, selvværd, sex, forhold, vægttab og sundhed.

# data[].attributes.body
Alle skal være færdig med at svare på arbejdsspørgsmålene som man har fået tildelt, inde på problemformulerings kolonnen.

# data[].attributes.body
produkt

powerpoint

# data[].attributes.body
Hvorfor redigere man billeder for at se godt ud?
Man redigere sine billeder for at leve op til skønhedsidealerne. Man kan også have et lavt selvværd og føle sig uperfekt, og derfor redigere på sig selv.

Hvad er kropsidealer? og hvor kommer de fra?
Kropsidealer er en ide om hvordan man skal se ud for at være perfekt. kropsidealerne er forskellige fra kultur til kultur. Her i Europa er det at være slank et kropsideal.

Hvad ville det sige at have en perfekt og en uperfekt krop?
En perfekt og en uperfekt krop afhænger af kropsidealerne i ens kultur.

Hvor mange ændre deres udseende? Find et eksempel.
The Kardashians er en familie som ændre meget på deres udseende. Nogle folk ændre os på deres udseende med photoshop.

Hvad skal der til for at føle sig god nok?
Det handler om at have et godt selvværd, at føle sig god nok som du er

Hvilken rolle spiller influenserne på de sociale medier?

Hvem bestemmer hvad der er perfekt og uperfekt?

Hvordan har idealerne ændret sig gennem årene?

# data[].attributes.headline
hvorfor starter krops usikkerheden i teenagealderen?

# data[].attributes.subject
hvorfor starter krops usikkerheden i teenagealderen?

# data[].attributes.body
det gør den nok fordi det er der man begynder at udvikle sig og man ikke ved hvordan ens krop ender med at se ud.
eller man bliver/blev mobbet med sin krop

# data[].attributes.body
-47 procent af alle 15 årige føler sig overvætige men 15 procent er reelt i det.

-Kropsidealerne gennem årene.

-kropspositivet - visse hvad man er utilfreds med ved sin krop.

# data[].attributes.body
Fakebook profiler (2 styks)

Den første profil er med et perfekt liv og perfekt krop.
Den anden profil viser et normalt liv hvor alt ikke er perfekt.

# data[].attributes.body
Ahmed og Ayaan:
I dag har Ahmed og jeg lært hvordan man bruger fakebook.

Ahmed og jeg har taget nogen billeder.

Nanna og Emil:
kigget på powerpoint og læs om plastikopration

Inas:
har lavet på powerpointen og hjulpet lidt med produktet.

# data[].attributes.body
Modbevægelsen handler om at normalisere alle former for kroppe også dem med uren hud, ar, strækmærker, bumser osv.

Folk deler billeder af de ting de skammer sig over og ikke normalt ville vise folk. Mange kendte er også med på denne bevægelse som fx Hella Joof.

# data[].attributes.body
Undgå sociale medier. I nogle tilfælde har folk simpelthen deaktiveret deres konti.

Få hjælp fra en professionel rådgiver. En professionel kan hjælpe dig med at få perspektiv på kropsopfattelse og sociale medier.

At praktisere handlinger af selv-taknemmelighed.
Stoppe overdreven træning. Selvom det er godt for kroppen at bruge tid i fitnesscentret eller udenfor, kan for meget motion blive et problem.

Udfordrende negative tanker relateret til selvbillede. At lære at slukke for giftige tanker kan være det første skridt mod et generelt sundere kropsbillede.