# data[].attributes.attachment_link.title
Вправи для психологічного розвантаження

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічне розвантаження педагогів

# data[].attributes.attachment_link.title
Поради для батьків на тему: "Як допомогти дитині подолати стрес?"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал ПЛЮСПЛЮС

# data[].attributes.attachment_link.title
Корисні підказки 2. Школа доброго настрою

# data[].attributes.attachment_link.title
Рекомендації для батьків щодо підтримки

# data[].attributes.headline
Тиждень ментального зд

# data[].attributes.body
Тиждень ментального здоров'я в ЗДО

# data[].attributes.attachment_link.title
Тиждень ментального здоров'я в ЗДО

# data[].attributes.attachment_caption
Тиждень ментального здоров'я в ЗДО

# data[].attributes.attachment_link.title
Тиждень ментального здоров'я в ЗДО

# data[].attributes.attachment_link.title
Рекомендації для педагогів щодо підтримки

# data[].attributes.attachment_caption
План проведення Тижня ментального здоров'я

# data[].attributes.headline
Як говорити з дитиною про те, що її батько на війні

# data[].attributes.subject
Як говорити з дитиною про те, що її батько на війні

# data[].attributes.body
що її батько на війні.

# data[].attributes.headline
Яблуко від яблуньки...

# data[].attributes.subject
Яблуко від яблуньки...

# data[].attributes.headline
Чи можна лишати дітей самих вдома? 

# data[].attributes.subject
Чи можна лишати дітей самих вдома? 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
KS Books: Мотивуючі казки для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Чи можна лишати дітей самих вдома? Правила безпеки від KS Books

# data[].attributes.headline
STOP Булінг. Поради дітям

# data[].attributes.subject
STOP Булінг. Поради дітям

# data[].attributes.attachment_link.title
STOP Булінг. Поради дітям

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
KS Books: Мотивуючі казки для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Не можна красти чуже. Мультики від KS Books

# data[].attributes.headline
Що треба знати про посттравматичний стресовий розлад? (ПТСР)

# data[].attributes.subject
Що треба знати про посттравматичний стресовий розлад? (ПТСР)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ГО "Форпост"

# data[].attributes.attachment_link.title
Що треба знати про посттравматичний стресовий розлад? (ПТСР)

# data[].attributes.headline
Особисті кордони. Правило "стоп"

# data[].attributes.subject
Особисті кордони. Правило "стоп"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Єременко Мар'яна

# data[].attributes.attachment_link.title
Особисті кордони. Правило "стоп"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Невгамовний джмелик

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна хвилинка "Нейродолоньки"

# data[].attributes.headline
"Стійкість для стійких"  від психологині Світлани Ройз

# data[].attributes.subject
"Стійкість для стійких"  від психологині Світлани Ройз

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Стійкість для стійких. Знайди предмети зеленого кольору

# data[].attributes.headline
Консультація для батьків «Безбар'єрність: як виховати дитину, що поважає інших »

# data[].attributes.subject
Консультація для батьків «Безбар'єрність: як виховати дитину, що поважає інших »

# data[].attributes.attachment_link.title
Консультація для батьків «Безбар'єрність: як виховати дитину, що поважає інших »

# data[].attributes.headline
Нейрогімнастика для малят "Я вмію рахувати"

# data[].attributes.subject
Нейрогімнастика для малят "Я вмію рахувати"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Моя улюблена робота-канал для розвитку дошкільнят 

# data[].attributes.attachment_link.title
Нейрогімнастика для малят "Я вмію рахувати"

# data[].attributes.headline
Батькам на замітку: Фрази, які діють краще за "Молодець" і "Розумниця"

# data[].attributes.subject
Батькам на замітку: Фрази, які діють краще за "Молодець" і "Розумниця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Батькам на замітку: Фрази, які діють краще за "Молодець" і "Розумниця"

# data[].attributes.headline
До Національного тижня безбар'єрності

# data[].attributes.subject
До Національного тижня безбар'єрності

# data[].attributes.headline
До Національного тижня безбар'єрності

# data[].attributes.subject
До Національного тижня безбар'єрності

# data[].attributes.attachment_link.title
Домашнє насильство: діти між двох вогнів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тицьни на будь-який конверт - і отримаєш чарівний предмет, що долає образу 🤔!

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

Чарівний предмет, що подолає образу

Живи своїм розумом

# data[].attributes.attachment_link.title
Чарівні предмети, що долають образу

# data[].attributes.attachment_link.description
Чарівні предмети, що долають образу

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Казковий світ дитячих мрій

# data[].attributes.attachment_link.title
КАЗКА ПРО ДРУЖБУ ТА ВЗАЄМОДОПОМОГУ / дружба та співпраця роблять нас сильнішими / Казки українською

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Артур Гид по Сочи и Абхазии

# data[].attributes.attachment_link.title
Тайский ролик про добро

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Александра Семкина

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультик про добро...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Освітня траєкторія. Дніпро

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультфільм про толерантність

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Малятам - дошкільнятам

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний День Толерантності

# data[].attributes.attachment_link.title
Техніка релаксації Джейкобсона - зняття стресу та розслаблення  - jacobson relaxation in Ukrainian

# data[].attributes.attachment_link.title
10 жовтня - Всесвітній день психічного здоров’я | А що сьогодні?

# data[].attributes.attachment_link.title
плакат Як потурбуватись про психічне здоров'я дитини.docx

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна хвилинка. Дидактична гра "Назви емоцію"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Стійкість для стійких. Знайди предмети зеленого кольору

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про це розповіла пресслужба МОЗ України спільно з лікарем-психотерапевтом Сергієм Міщуком.

" Антистрес-вправи є простими, утім ефективними, і працюють так, щоби допомогти тілу впоратися зі стресом на рівні м'язової пам'яті", - поділився Сергій Міщук. Також він додав, що ці вправи можуть виконувати не лише діти, а й дорослі.

"Дихання животом": виконувати стоячи або лежачи. Потрібно повільно дихати животом та спостерігати, як він опускається та піднімається під руками. Варто зробити 10-12 циклів дихання.

" Трясці": виконувати стоячи. По черзі рухати ногами, а потім максимально струшувати одну із розслаблених ніг. Зробити по 10-15 повторень.

" Тополя на вітру", або "Потягун": вправу виконують стоячи, з рівною спиною, ноги - на ширині плеч. Можна уявити, ніби ви дерево, яке плавно похитується від вітру.

" Сокира": вправу на напруження та розслабленя також роблять стоячи. Потрібно уявити, що у вас у руках сокира, якою потрібно розрубати дрова. Максимально напруживши руки зверху, треба зробити різкий рух уперед, ніби намагаєтесь щось розрубати. Повторити вправу 10 разів.

Нагадаємо, раніше дитяча та сімейна психологиня Світлана Ройз розповідала, як допомогти собі й дитині впоратися із "тілесним" стресом.

Також у подкасті "Дофамін для освіти" кандидат біологічних наук Петро Чорноморець радив, як підтримати дітей під час війни та як батькам не наламати дров у визначенні рівня стресу дитини.
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Фото: автор - IgorVetushko, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Антистрес-вправи для дітей: що радить МОЗ | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Про це розповіла пресслужба МОЗ України спільно з лікарем-психотерапевтом Сергієм Міщуком. " Антистрес-вправи є простими, утім ефективними, і працюють так, щоби допомогти тілу впоратися зі стресом на рівні м'язової пам'яті", - поділився Сергій Міщук. Також він додав, що ці вправи можуть виконувати не лише діти, а й дорослі.

# data[].attributes.attachment_link.title
Тілесні техніки запобігання стресу для дітей (1).pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Ментальне здоро1

# data[].attributes.attachment_link.title
тренінг Як ви. Профілактика ментального здоров_я 1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Перейти до основного вмісту

Головна Матеріали Що таке ментальне здоров'я та як його покращувати?

Психологічна стійкість: як її плекати та чому не варто соромитись звертатися по допомогу

Великі та маленькі кроки до психологічної стійкості

На тлі повномасштабної війни турбота про ментальне здоров'я може здатися менш важливою. Більшість справ вимагають постійного фокусу: догляд за дітьми, робота, підготовка пакунків для близьких, які служать.

Водночас саме в часи випробувань важливо плекати стійкість. Цей текст допоможе зрозуміти, що таке ментальне здоров'я, з чого складається психологічна стійкість та як її покращити.

Що таке ментальне здоров'я?

Ментальне здоров'я - це стан психічного добробуту, який дозволяє людині справлятися зі стресом, реалізовувати здібності, навчатися та працювати, робити внесок у життя своєї громади.

Ментальне здоров'я є основним правом людини та невід'ємною частиною її загального фізичного стану. Психічний добробут - це основа індивідуальної та колективної здатності ухвалювати рішення, будувати стосунки та формувати світ.

Як покращити ментальне здоров'я? Плекаючи свою психологічну стійкість.

Психологічна стійкість, або резилієнтність, - це здатність проживати випробування, зберігаючи, відновлюючи та плекаючи ментальне здоров'я, особистісну цілісність і соціальні зв'язки.

Центр здоров'я та розвитку "Коло сім'ї" виокремлює п'ять компонентів формули психологічної стійкості:

Цінності. Це - сенси, які людина вільно обирає та які їй резонують. Цінності визначають те, як людина прагне жити та діяти попри різні життєві обставини. "Цінності - це не про те, що ми хочемо мати, а про те, як ми хочемо бути (жити - ред.)", - пояснює Олег Романчук, лікар-психотерапевт.

Ефективна дія. Незважаючи на труднощі, людина намагається з надією рухатися вперед. Ефективна дія - це дія, яка:

пов'язана з цінностями людини;

сфокусована на головних завданнях;

виважена та мудра;

реалізується разом з іншими людьми.

Корисне мислення. Т акий спосіб мислення допомагає скерувати увагу та дії в найбільш ефективне русло. Важливо пам'ятати, що людське мислення може бути позитивним і негативним. А відтак - можна навчитися вибирати корисні думки та змінювати нездорові переконання про себе та світ.

Ефективна регуляція енергії та емоцій. Щоб проходити період випробувань, важливо дбати про достатній рівень енергії. Для цього варто: слідкувати за своїм станом, розумно планувати витрати енергії та вчасно і якісно відновлювати її запаси. Також треба вчитися регулювати свої емоції.

Стосунки. Стосунки, в яких є відчуття безпеки, любові та прийняття, важливі на всіх етапах життя. Для плекання стійкості в часи випробувань потрібна взаємодія, підтримка, допомога одне одному та вміння керувати емоціями.

Які щоденні звички допомагають покращити психологічну стійкість?

Дотримуйтесь режиму дня. Постарайтесь розпочинати і завершувати ваш день з простих ритуалів, як-от вмивання чи чашка чаю. Також корисно буде складати список справ на день. При цьому пам'ятайте, що цей список не повинен бути великим. Натомість він має включати перелік обов'язкових речей та ритуалів, які сприяють відновленню.

Старайтесь регулярно рухатися. Оберіть те, що вам до душі, - прогулянка, танці, фітнес, йога чи інші фізичні вправи. Фізичні навантаження не повинні бути виснажливими. Натомість вони повинні бути систематичними. Проконсультуйтеся з сімейним лікарем, щоб підібрати вид та регулярність фізичних навантажень.

Їжте повноцінно та регулярно, пийте достатньо рідини. Скористайтеся "Тарілкою здорового харчування", щоб сформувати свій щоденний раціон. Не соромтесь звернутися до сімейного лікаря. Він допоможе підібрати харчування, зважаючи на ваші потреби.

Лягайте спати вчасно. Знайдіть можливість подрімати вдень, якщо не мали повноцінного сну вночі через повітряну тривогу. Не купуйте самотужки снодійних чи інших препаратів, якщо маєте порушений режим сну. Натомість зверніться до сімейного лікаря. Він допоможе налагодити сон.

Відпочинок. Усвідомте, що відпочинок - така ж потреба людського організму, як харчування чи сон. Тому намагайтеся кожного дня виокремити час на відпочинок. Підберіть свій перелік ресурсних активностей, це може бути читання книг чи гра з домашнім улюбленцем.

Чому не варто соромитись звертатися по допомогу?

Психологічна стійкість є властивою з народження, але її важливо підтримувати та покращувати. Звернення по допомогу - це не прояв слабкості. Навпаки - це ознака того, що людина розуміє свої вразливості та готова над ними працювати.

Усе більше українців намагаються дбати про своє ментальне здоров'я. Так, протягом 2023 року більше 85 тисяч українців отримали підтримку у питаннях ментального здоров'я в сімейних лікарів, терапевтів та педіатрів. З початку повномасштабної війни станом на жовтень 2022 року 650 тисяч українців звернулися до психологів і психіатрів у системі охорони здоровʼя.

Куди звертатися по допомогу у питаннях ментального здоров'я?

Розпочніть з візиту до сімейного лікаря.

Безкоштовну допомогу в питаннях, які пов'язані з ментальним здоров'ям, в Україні можна отримати на первинному рівні. Це можливо за умови, якщо ваш сімейний лікар:

Пройшов навчання за програмою ВООЗ mhGAP (Mental Health Gap Action Programme).

Працює в медзакладі, який має укладений договір із НСЗУ за пакетом "Супровід і лікування дорослих та дітей з психічними розладами на первинному рівні медичної допомоги".

Якщо ж ваш сімейний лікар ще не пройшов навчання за mhGAP, все одно зверніться до нього. Він направить вас до іншого сімейного лікаря. Або за вашою згодою - до психолога, психотерапевта чи психіатра.

Якщо хочете самотужки знайти фахівця з ментального здоров'я - скористайтесь онлайн-картою від НСЗУ. За її допомогою ви знайдете таких фахівців:

Сімейний лікар;

Лікар-педіатр;

Лікар-психіатр (дорослий, дитячий, підлітковий);

Лікар-психолог;

Лікар-психотерапевт;

Лікар-терапевт;

Лікар-нарколог.

Онлайн-карта від НСЗУ дозволяє знайти лікарів за назвою області, громади, населеного пункту чи медзакладу.

Ви також можете зателефонувати на гарячу лінію Національної служби здоров'я України - 16-77. Оператори знайдуть фахівця в сфері ментального здоров'я та потрібний медзаклад.

Як не нашкодити ментальному здоров'ю?

Уникайте шкідливих звичок. Обмежте алкоголь та куріння, або повністю відмовтеся від них. Також уникайте в щоденному раціоні шкідливих продуктів, як-от чіпсів чи фастфуду. Скоротіть час на соціальні мережі, дбайте про інформаційну гігієну.

Не вживайте препаратів без призначення. Не купуйте ліків без призначення лікаря. Пам'ятайте, що не існує універсальних пігулок для покращення ментального здоров'я. Якщо хочете приймати вітаміни, спочатку проконсультуйтеся зі сімейним лікарем.

Уникайте некваліфікованої допомоги. Не споживайте контенту від людей, які не є кваліфікованими психологами, психотерапевтами чи психіатрами.

Не залишайтеся з викликами на самоті. Скористайтесь платформою "Ти як?" Всеукраїнської програми ментального здоров'я. Там ви знайдете телефони гарячих ліній та організації, яким можна довіряти.

Я хочу дізнатися більше про ментальне здоров'я. Де шукати інформацію?

Розпочніть з таких джерел:

Також не соромтеся питати про інформаційні чи навчальні ресурси в сімейного лікаря та фахівців з ментального здоров'я.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке ментальне здоров'я та як його покращувати?

# data[].attributes.attachment_link.description
Перейти до основного вмісту Головна Матеріали Що таке ментальне здоров'я та як його покращувати? Психологічна стійкість: як її плекати та чому не варто соромитись звертатися по допомогу На тлі повномасштабної війни турбота про ментальне здоров'я може здатися менш важливою. Більшість справ вимагають постійного фокусу: догляд за дітьми, робота, підготовка пакунків для близьких, які служать.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Щастя-Здоровля

# data[].attributes.attachment_link.title
Тест до дня психічного здоров'я: А ви ПСИХічно здорові?

# data[].attributes.attachment_link.description
10 жовтня світова спільнота відзначає Всесвітній день психічного здоров'я. Пройдіть наш тест та дізнайтесь, наскільки ви здорові душевно та стійкі психічно! Можливо, вам варто замислитись над своїми почуттями, поведінкою, стосунками з близькими, життям та здоров'ям?

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна хвилинка

# data[].attributes.attachment_link.title
Знайомство дітей з назвами емоцій та почуттів

# data[].attributes.attachment_link.title
Чарівний світ емоцій

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація про емоції. Види емоцій

# data[].attributes.attachment_link.title
Про методичні рекомендації «Пріоритетні напрями роботи психологічної

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про дошкільну освіту

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
KS Books: Мотивуючі казки для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Чи можна лишати дітей самих вдома? Правила безпеки від KS Books

# data[].attributes.attachment_link.description
Шановні батьки! Заповніть, будь ласка, форму-опитування для практичного психолога ЗДО

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна хвилинка. Дидактична гра "Назви одним словом" 2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Малятам - дошкільнятам

# data[].attributes.attachment_link.title
Ми за мир в усьому світі. До Дня Миру

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічна хвилинка. Дидактична гра "Назви одним словом" 1

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРАГНЕМО САМОСТІЙНОСТІ. КРИЗА 3-Х РОКІВ.docx

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

15.05.2023 № 560

Про затвердження Типової програми підвищення кваліфікації практичних психологів закладів освіти "Психолого-педагогічні методи та інструменти роботи з психологічною травмою, обумовленою воєнним станом"

Відповідно до абзацу п'ятнадцятого пункту 10 Порядку підвищення кваліфікації педагогічних і науково-педагогічних працівників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 800 (із змінами), підпункту 47 пункту 4 та пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), пункту 6.1.2 Стратегічної цілі 6.1 Оперативного плану Міністерства освіти і науки України на 2023 рік, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 10.01.2023 № 15, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Типову програму підвищення кваліфікації практичних психологів закладів освіти "Психолого-педагогічні методи та інструменти роботи з психологічною травмою, обумовленою воєнним станом" (далі - Типова програма), що додається.

2. Директорату дошкільної, шкільної, позашкільної та інклюзивної освіти (Єресько О.) забезпечити оприлюднення Типової програми на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України.

3. Контроль за виконанням цього наказу залишаю за собою.

ТИПОВА ПРОГРАМА
підвищення кваліфікації практичних психологів закладів освіти "Психолого-педагогічні методи та інструменти роботи з психологічною травмою, обумовленою воєнним станом"

Розробники: Державна установа "Український інститут розвитку освіти"

ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА

Загальні положення

Типова програма підвищення кваліфікації для практичних психологів закладів освіти щодо психолого-педагогічних методів та інструментів роботи з психологічною травмою, обумовленою воєнним станом (далі - Типова програма), відповідно до міжнародних стандартів та державної політики у сфері освіти.

Актуальність:

З 24 лютого 2022 року Україна зіткнулася з однією з найбільших надзвичайних ситуацій у Європі з часів Другої світової війни. Війна росії проти України призвела до великих людських жертв, величезної кількості поранень та масової міграції. Агентства ООН повідомляють, що сьогодні кожна українська родина стикається з проблемами психічного здоров'я, адже, за даними Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ), 33% українців та українок вимушено покинули домівки, а 5 мільйонів дітей потребують допомоги.

Психологічна травма, спричинена стресовим чинником війни, часто може призвести до когнітивних, фізичних та соціально-емоційних проблем, особливо у дітей, впливаючи на те, як вони навчаються, розвиваються та взаємодіють з іншими.

Незважаючи на масштабність і складність проблеми, система освіти має великі можливості для допомоги учасникам освітнього процесу. Її професійний та організаційний ресурс, сфера соціального впливу дають змогу здійснювати комплексний і системний підхід до всіх учасників освітнього процесу.

Одним із головних завдань закладу освіти є повсякденна психологічна допомога здобувачам освіти та їхня емоційна підтримка.

Саме тому важливим є питання підвищення професійної компетентності педагогічних працівників у напрямі оволодіння ними сучасними технологіями психологічної допомоги.

Визнання такого впливу є важливою відправною точкою для подолання наслідків травми у дітей під час війни. Враховуючи вищезазначені потреби, 15000 психологів, які працюють у системі Міністерства освіти і науки України, потребують підвищення кваліфікації з урахуванням викликів сучасного контексту війни.

Усі послуги з охорони психічного здоров'я та психосоціальної підтримки, що надаються практичним психологом у закладі освіти, повинні включати наскрізні компетенції, які забезпечують створення стійких і довготривалих змін у програмах зі збереження ПЗПСП. Це є основною причиною та важливим мотиваційним аспектом для розробки Програми.

Цільова група: практичні психологи закладів освіти.

Обсяг: 45 годин (1,5 кредити ЄКТС).

Форми підвищення кваліфікації: інституційна: очна (денна, вечірня), заочна, дистанційна; дуальна; на робочому місці; змішана.

Мета підвищення кваліфікації: формування та розвиток компетентностей практичних психологів закладів освіти щодо системного здійснення заходів з охорони психічного здоров'я та психосоціальної підтримки в умовах війни та постконфліктний період.

Реалізація вищезазначеної мети передбачає розв'язання таких завдань:

1. Опрацювати структуру багаторівневої моделі надання психосоціальної підтримки (за пірамідою інтервенцій з охорони ПЗПСП) Міжвідомчого постійного комітету (МПК) та рекомендувати до використання у практичній діяльності фахівцям у системі освіти.

2. Ознайомити із порядком інтеграції послуг з охорони ПЗПСП на різних рівнях реалізації освітнього процесу.

3. Розвинути професійні компетентності практичних психологів шляхом імплементації моделі комплексного надання послуг з охорони ПЗПСП в умовах війни та постконфліктний період.

4. Розкрити різновиди командної роботи та апробувати алгоритми співпраці міждисциплінарної команди з питань надання послуг зі збереження ПЗПСП учасників освітнього процесу.

5. Удосконалити навички добирати і використовувати стандартизований діагностичний інструментарій, протоколи реагування та науково обґрунтовані програми (методики та втручання) для подолання тривоги, стресу, зниження інтелектуальних здібностей та концентрації уваги, панічних атак серед здобувачів освіти та педагогічних працівників.

6. Розвивати вміння застосовувати справедливі практики для різноманітних категорій здобувачів освіти у наданні індивідуальних або спеціалізованих послуг з ПЗПСП, які пронизують усі аспекти надання послуг з ПЗПСП у закладі освіти в умовах війни та постконфліктний період.

7. Опанувати дистанційні форми психосоціальної підтримки та освіти у важкодоступних місцях в умовах воєнного стану.

8. Сформувати навички застосування ефективних інструментів для віддаленої (онлайн) роботи.

Перелік компетентностей

Підвищення кваліфікації практичних психологів закладів освіти передбачає вдосконалення набутих та розвиток нових компетентностей (загальних і професійних), необхідних для ефективного використання психолого-педагогічних методів та інструментів роботи з психологічною травмою, обумовленою воєнним станом.

ЗК 01. Громадянська компетентність - здатність реалізувати свої права і обов'язки як члена суспільства, брати участь у діяльності громади та у прийнятті рішень на всіх рівнях, усвідомлювати цінності громадянського суспільства та необхідність його сталого розвитку, верховенства права, прав і свобод людини і громадянина.

ЗК 02. Соціальна компетентність - здатність до конструктивного спілкування в різних середовищах, співпрацювати в командах, вести діалог та переговори, критично оцінювати соціальні події і явища, ефективно взаємодіяти з іншими людьми, налагоджувати ефективну міжособистісну комунікацію, спілкуватись із працівниками інших професійних груп різного рівня.

ЗК 03. Цифрова компетентність - здатність використовувати сучасні інформаційно-комунікаційні технології під час професійної діяльності, технічного фільтрування, оцінки, створення, програмування та обміну цифровим досвідом, в тому числі для організації дистанційної роботи, захищати інформацію, зміст, особисті дані.

ЗК 04. Особистісна та навчальна компетентність - здатність до професійного розвитку, навчання протягом життя.

ЗК 09. Етична компетентність - здатність усвідомлювати свої професійні можливості та діяти лише в межах рівня професійної підготовленості, формулювати результати дослідження в термінах і поняттях, прийнятих у психологічній науці та практичній психології, дотримуватись принципів надання психологічної допомоги (ненанесення шкоди, об'єктивності, конфіденційності, поваги до клієнта, необхідності та достатності наданої інформації), діяти на основі етичних міркувань (мотивів), доброчесності, соціальної відповідальності, поваги до різноманітності та мультикультурності.

Очікувані результати підвищення кваліфікації передбачають здобуття таких знань, умінь та навичок:

- усвідомлено використовувати Модель комплексного надання послуг з охорони ПЗПСП практичним психологом закладу освіти в умовах війни та постконфліктний період;

- керуватися у своїй професійній діяльності порядком інтеграції послуг з охорони ПЗПСП на різних рівнях освіти;

- брати активну участь та сприяти ефективній командній роботі;

- добирати та використовувати діагностичний інструментарій;

- застосовувати справедливі практики для різноманітних категорій здобувачів освіти у наданні індивідуальних або спеціалізованих послуг з ПЗПСП;

- впроваджувати дистанційні форми психосоціальної підтримки та освіти у важкодоступних місцях в умовах воєнного стану;

- використовувати набуті знання і матеріали для навчання практичних психологів у системі освіти, здійснювати супервізію.

Зміст програми та форми роботи

Зміст Програми складається з теоретичної, практичної підготовки практичних психологів, а також виконання ними самостійної роботи.

Теоретична частина Програми, зорієнтованої на оволодіння практичними психологами основними категоріями та поняттями, компетентостями щодо огляду національних та міжнародних програмних документів, стратегій, керівних принципів та планів з збереження ПЗПСП у контексті збройних конфліктів, посилення професійного потенціалу практичних психологів, змішане та дистанційне навчання (телепсихологія) в умовах воєнного стану.

Зміст практичної складової Програми передбачає формування здатності та готовності практичних психологів до:

* визначення бар'єрів для надання послуг зі збереження ПЗПСП в освітніх установах під час воєнного стану;

* сприяння створенню безпечного та комфортного освітнього середовища під час воєнного стану (травмо-інформовані класи, травмо-чутливе викладання);

* зміцнення систем внутрішньої комунікації (на індивідуальному, груповому та системному рівнях) для вибору та оцінки втручань;

* застосування методів систематизації запитів на послуги учасників освітнього процесу;

* впровадження стратегій співпраці міждисциплінарної команди у сфері збереження ПЗПСП;

* здійснення міжсекторального перенаправлення та методи такого перенаправлення;

* визначення переваг та недоліків використання інструментів телепсихології;

* навички фасилітації у змішаному та дистанційному навчанні;

* альтернативні цифрові рішення в умовах обмеженого доступу.

Практичні завдання виконуються слухачами під час практичних занять, що передбачені навчально-тематичним планом Програми.

Самостійна робота містить завдання, спрямовані на вивчення нормативно-правових актів та методичних рекомендацій щодо надання послуг зі збереження ПЗПСП в закладах освіти під час воєнного стану, впровадження психолого-педагогічних методів та інструментів роботи зі збереження психічного здоров'я.

Зміст Програми складається з 4 модулів, 12 взаємопов'язаних тем. На етапі завершення навчання за Програмою слухачі складають підсумковий тест, який складається з 50 тестових завдань, одне тестове завдання оцінюється в 1 бал. Максимальна кількість балів, яку можуть отримати учасники - 100 балів. Прохідний бал - 75. Учасники, які успішно склали тест, отримають сертифікат.

Кількість годин, що відводиться на засвоєння змісту Програми, складає: 45 годин, з них: 14 год. - лекційні заняття, 20 год., - практична робота, 9 год., самостійна робота, 2 год., підсумкові заходи.

Навчально-тематичний план

Назва теми

Кількість годин

лекції

практичні заняття

самостійна робота

підсумковий тест

усього

Розподіл годин за видами діяльності є орієнтовним. Кількість годин на вивчення окремих тем може змінювати інституція - суб'єкт підвищення кваліфікації - у межах часу, передбаченого нормативними документами та Програмою, з урахуванням індивідуальних запитів та професійного досвіду практичних психологів.

Вибір форми організації освітнього процесу, методів і засобів навчання для досягнення результатів навчання, визначених Програмою, здійснює суб'єкт підвищення кваліфікації.

Система та критерії оцінювання результатів навчання практичних психологів визначаються суб'єктом підвищення кваліфікації, а також визначає систему та критерії оцінювання результатів навчання.

ЗМІСТ ТИПОВОЇ ПРОГРАМИ

Модуль 1. Огляд національних і міжнародних програмних документів, стратегій, керівних принципів та планів з питань ПЗПСП у контексті збройних конфліктів

Тема 1.1. Огляд та аналіз зі збереження ПЗПСП в Україні.

Нормативно-правова база, що регулює діяльність у контексті збереження ПЗПСП практичним психологом закладу освіти. Базові засади збереження психічного здоров'я та психосоціальної підтримки учасників та учасниць освітнього процесу в умовах збройного конфлікту. Поточний контекст для надання ефективної психосоціальної підтримки. Взаємовпливи чинників, зумовлених війною, у сфері освіти. Типові проблеми із психічним здоров'ям під час війни. Заходи й втручання, функції практичного психолога на різних рівнях освітнього середовища. Багаторівнева модель на міжсекторальному та освітньому рівнях.

Тема 1.2. Надання послуг зі збереження ПЗПСП через багаторівневу модель у контексті роботи практичного психолога в закладі освіти.

Особливості надання послуг зі збереження ПЗПСП через багаторівневу модель. Принципи ПЗПСП в роботі практичного психолога з урахуванням особливостей системи освіти в Україні. Порівняльний аналіз застосування принципів ПЗПСП в роботі психолога закладу освіти. Основні принципи освіти під час надзвичайних ситуацій та криз для вибору ефективних втручань.

Тема 1.3. Розуміння ролі суб'єктів освіти в наданні послуг із ПЗПСП (з урахуванням специфіки системи освіти в Україні).

Роль суб'єктів освітньої діяльності у наданні послуг зі збереження ПЗПСП, ознайомитися з особливостями освітніх психосоціальних інтервенцій в умовах війни. Аналіз заходів, які вживаються адміністрацією закладів освіти для надання психосоціальної підтримки учасникам освітнього процесу. Роль медичних працівників у закладах освіти під час війни. Роль вчителів-предметників у збереженні ПЗПСП. Роль практичного психолога як ключової фігури у наданні психосоціальної підтримки учасникам освітнього процесу.

Механізми надання екстреної психологічної допомоги. Фактори, які необхідно враховувати практичному психологу під час надання екстреної психологічної допомоги.

Модуль 2. Посилення професійного потенціалу практичних психологів

Тема 2.1. Визначення бар'єрів на шляху надання послуг зі збереження ПЗПСП та створення безпечного і комфортного середовища в освітньому середовищі в умовах збройного конфлікту.

Бар'єри в наданні послуг з охорони ПЗПСП в закладах освіти в умовах збройного конфлікту. Стратегії і принципи створення безпечного та комфортного освітнього середовища, його значення в реаліях воєнного стану. Роль практичного психолога у створенні в закладі освіти безпечного та комфортного освітнього середовища (кодекс безпечного освітнього середовища). Методи аналізу освітнього середовища закладу освіти відповідно до індикаторів безпеки. Допомога здобувачам освіти у стані ПТСР і педагогам у здійсненні травма-чутливого викладання у травма-інформованих класах.

Тема 2.2. Системи внутрішньої комунікації, методи систематизації перенаправлень та стратегії міждисциплінарної командної співпраці в освітньому середовищі.

Системи внутрішньої комунікації на різних рівнях: особливості побудови та зміцнення. Організація співпраці з іншими фахівцями. Застосування методів оцінки та збору даних для систематизації запитів. Механізми співпраці в міждисциплінарній команді. Методи міжсекторального перенаправлення.

Тема 2.3. Супервізія як інструмент професійної підтримки та професійного розвитку.

Поняття "супервізор" та "супервізія" в діяльності практичного психолога. Цілі та завдання супервізії практичних психологів. Основні принципи проведення супервізії. Ключові функції супервізора. Етапи підготовки та правила проведення супервізії. Алгоритм проведення індивідуальної супервізії. Механізми проведення групової супервізії. Характеристика супервізійного простору.

Модуль 3. Діагностичні інструменти та інтервенції для практичних психологів в освітньому середовищі

Тема 3.1. Діагностичні інструменти та протоколи для виявлення стресу та ПТСР.

Діагностичні інструменти. Стресові реакції у дітей: особливості виявлення. Стресові реакції у дітей дошкільного та шкільного віку: особливості їх аналізу. Методи та протоколи діагностики стресу, тривоги та ПТСР. Принципи та методи кризового втручання.

Тема 3.2. Діагностичні інструменти, психологічне та кризове консультування, самодопомога.

Стандартизовані діагностичні процедури та інструменти, що використовуються в навчальному закладі. Етичні стандарти та кодекси практичних психологів. Визначення та етапи кризового консультування. Принципи та стратегії фасилітації кризового консультування. Попереджувальні ознаки вигорання та стратегії самодопомоги.

Тема 3.3. Справедливі практики для різних груп здобувачів освіти (інвалідність, гендер, внутрішньо переміщені особи (ВПО)) та інтервенції, чутливі до різноманіття.

Основні проблеми, які спричиняють вразливість здобувачів освіти. Реакції на травмуючі ситуації, пов'язані з війною. Визначення потенційних джерел стресових факторів. Рекомендації практичним психологам закладів освіти щодо застосування інтервенцій, чутливих до різноманітності.

Модуль 4. Інструменти дистанційної роботи практичного психолога в умовах збройного конфлікту

Тема 4.1. Інструменти для дистанційної роботи практичного психолога в освітньому середовищі в умовах збройного конфлікту.

Особливості дистанційного консультування психологами в умовах збройного конфлікту. Види дистанційних технологій у роботі практичного психолога. Інструменти дистанційної роботи. Переваги та недоліки використання інструментів телепсихології. Рекомендації практичним психологам закладів освіти щодо планування дистанційної роботи.

Тема 4.2. Порівняння та критерії вибору онлайн-платформи.

Онлайн-платформи та інструменти, які доцільно використовувати в роботі практичного психолога. Критерії вибору онлайн-платформ практичними психологами.

Особливості організації консультування онлайн. Навички фасилітації в умовах змішаного та дистанційного навчання. Способи підтримки розвитку навичок самоорганізації практичними психологами.

Тема 4.3. Використання цифрових технологій для підвищення ефективності психологічної підтримки в умовах обмеженого доступу.

Додатки для психічного здоров'я, що забезпечують психологічну підтримку в освітньому процесі в умовах обмеженого доступу. Переваги додатків для сну та медитації як стратегії зниження рівня стресу. Подкасти про психічне здоров'я як інструмент психологічної підтримки.

О. Єресько

{Текст взято з сайту Міністерства освіти і науки http://www.mon.gov.ua}

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Типової програми підвищення кваліфікації практичних психологів закладів освіти "Психолого-педагогічні методи та інструменти роботи з психологічною травмою, обумовленою воєнним станом"

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.title
Про забезпечення психологічного супроводу учасників освітнього процесу в умовах воєнного стану в Україні – Освіта.UA

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

22.05.2018 № 509

Про затвердження Положення про психологічну службу у системі освіти України

Відповідно до статті 76 Закону України "Про освіту", Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, з метою організації діяльності психологічної служби та соціально-педагогічного патронажу у системі освіти України НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Положення про психологічну службу у системі освіти Укра їни, що додається.

2. Визнати таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти України від 03 травня 1999 року № 127 "Про затвердження Положення про психологічну службу системи освіти України", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30 грудня 1999 року за № 922/4215.

3. Державній науковій установі "Інститут модернізації змісту освіти" (Спірін О.М.) забезпечити організацію, координацію та науково-методичний супровід діяльності психологічної служби у системі освіти України.

4. Директорату інклюзивної та позашкільної освіти Міністерства освіти і науки України (Самсонова Л.С.) забезпечити подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України в установленому порядку.

5. Українському науково-методичному центру практичної психології і соціальної роботи Національної академії педагогічних наук України (Панок В.Г.) здійснювати наукове і методичне забезпечення діяльності психологічної служби у системі освіти України.

6. Департаментам (управлінням) освіти і науки Автономної Республіки Крим, обласних, Київської і Севастопольської міських державних адміністрацій забезпечити створення та функціонування обласних, районних (міських, об'єднаних територіальних громад) навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій психологічної служби.

7. Управлінню адміністративно-господарського та організаційного забезпечення (Єрко І.А.) в установленому порядку зробити відмітку у справах архіву.

8. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

9. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Хобзея П.К.

ПОЛОЖЕННЯ
про психологічну службу у системі освіти України

І. Загальні положення

1. Це Положення визначає мету, структуру психологічної служби, організацію управління нею, основні завдання, принципи, функції, зміст та порядок діяльності працівників психологічної служби установ освіти, закладів дошкільної освіти, загальної середньої освіти, позашкільної освіти, спеціалізованої освіти, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої освіти та вищої освіти, є правовою та організаційно-методичною основою її роботи.

2. У системі освіти діє психологічна служба, що забезпечує своєчасне і систематичне вивчення психофізичного розвитку здобувачів освіти, мотивів їх поведінки і діяльності з урахуванням вікових, інтелектуальних, фізичних, гендерних та інших індивідуальних особливостей, сприяє створенню умов для виконання освітніх і виховних завдань закладів освіти.

Психологічне забезпечення освітнього процесу в закладах освіти здійснюють практичні психологи.

Соціально-педагогічний патронаж у системі освіти сприяє взаємодії закладів освіти, сім'ї і суспільства у вихованні здобувачів освіти, їх адаптації до умов соціального середовища, забезпечує консультативну допомогу батькам. Соціально-педагогічний патронаж здійснюють соціальні педагоги.

3. Метою діяльності психологічної служби є сприяння створенню умов для соціального та інтелектуального розвитку здобувачів освіти, охорони психічного здоров'я, надання психологічної та соціально-педагогічної підтримки всім учасникам освітнього процесу відповідно до цілей та завдань системи освіти.

4. У своїй діяльності психологічна служба керується Конституцією України, Законами України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про позашкільну освіту", "Про професійно-технічну освіту", "Про вищу освіту", іншими законами України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, Міністерства освіти і науки України, а також цим Положенням.

5. Терміни, що використовуються у цьому Положенні, вживаються у значеннях, наведених у Законах України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про позашкільну освіту", "Про професійно-технічну освіту", "Про вищу освіту", "Про запобігання та протидію домашньому насильству", "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків", "Про соціальну роботу з сім'ями, дітьми та молоддю", "Про охорону дитинства", "Про соціальні послуги" та інших актах законодавства України.

6. Психологічна служба співпрацює з органами охорони здоров'я, соціальної політики, молоді та спорту, внутрішніх справ, іншими органами виконавчої влади, а також комунальними закладами соціального захисту дітей, підтримки сімей, дітей та молоді, фахівцями із соціальної роботи об'єднаних територіальних громад, громадськими організаціями.

ІІ. Структура, управління та зміст діяльності психологічної служби

1. Структура психологічної служби:

Державна наукова установа "Інститут модернізації змісту освіти";

Український науково-методичний центр практичної психології і соціальної роботи Національної академії педагогічних наук України;

навчально-методичні центри/кабінети/лабораторії психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласні, Київський(а) і Севастопольський(а) міські;

районні (міські) навчально-методичні центри/кабінети/лабораторії психологічної служби, методисти психологічної служби районних (міських) методичних центрів/кабінетів/лабораторій, управлінь (відділів) освіти, об'єднаних територіальних громад (далі - ОТГ); підрозділи психологічної служби у закладах вищої, фахової передвищої та професійної (професійно-технічної) освіти; практичні психологи і соціальні педагоги психологічної служби закладів освіти.

2. До складу психологічної служби входять практичні психологи, соціальні педагоги закладів освіти міст, районів, ОТГ, керівники (директори), методисти навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласних, Київського(ї) і Севастопольського(ї) міських, працівники психологічної служби департаментів, управлінь, відділів освіти.

3. Державна наукова установа "Інститут модернізації змісту освіти":

організовує діяльність психологічної служби на всіх рівнях;

бере участь у розробленні проектів нормативно-правових актів з питань діяльності психологічної служби;

організовує заходи із підвищення професійного рівня працівників психологічної служби;

здійснює організаційне забезпечення проведення фахових конкурсів;

організовує діяльність науково-методичної комісії щодо експертиз освітніх програм, освітньої літератури відповідного напряму роботи тощо;

співпрацює з установами (закладами), громадськими організаціями з питань діяльності психологічної служби;

проводить дослідження з проблем психологічної та суміжних наук;

здійснює аналіз стану діяльності психологічної служби та прогнозування тенденцій її розвитку;

забезпечує узагальнення, поширення та обмін науково-методичними здобутками шляхом публікації результатів досліджень, організації та проведення заходів.

4. Український науково-методичний центр практичної психології і соціальної роботи НАПН України:

організовує прикладні наукові дослідження та інноваційні розробки у сфері соціальної педагогіки та прикладної психології;

бере участь у науково-методичному забезпеченні психологічної служби у межах компетенції;

розробляє науково-методичні вимоги до змісту діяльності працівників психологічної служби;

бере участь у науково-дослідних, дослідно-експериментальних роботах з питань практичної психології і соціальної роботи;

залучається до проведення незалежної наукової експертизи;

розробляє методики, техніки і технології роботи із здобувачами освіти, в тому числі з дітьми з особливими освітніми потребами.

5. Навчально-методичні центри/кабінети/лабораторії психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласні, Київський(а) і Севастопольський(а) міські створюються місцевими органами виконавчої влади, а також можуть створюватися як структурні підрозділи відповідних департаментів (управлінь) освіти і науки, закладів післядипломної педагогічної освіти або як окремі юридичні особи та підпорядковуються засновнику з усіх питань діяльності.

6. Штати і структуру навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласних, Київського(ї) і Севастопольського(ї) міських формують засновники відповідно до посад та напрямів роботи:

керівник (директор), який організовує діяльність психологічних служб;

методисти, які беруть участь в організації діяльності психологічних служб закладів дошкільної освіти;

методисти, які беруть участь в організації діяльності психологічних служб закладів загальної середньої освіти, позашкільної освіти;

практичні психологи та соціальні педагоги, які здійснюють супровід закладів освіти.

7. Навчально-методичні центри/кабінети/лабораторії психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласні, Київський(а) і Севастопольський(а) міські, районні (міські) навчально-методичні центри/кабінети/лабораторії є основними організаційно-методичними ланками психологічної служби у системі освіти, які забезпечують діяльність психологічної служби, а саме:

надають навчально-методичну, інформаційну, консультативну та експертну підтримку працівникам психологічної служби;

здійснюють та організовують науково-дослідні, дослідно-експериментальні, практичні дослідження за пріоритетними напрямами діяльності психологічної служби;

організовують діяльність методичних об'єднань практичних психологів і соціальних педагогів;

впроваджують досягнення психологічної і соціально-педагогічної науки та кращого досвіду у практичну діяльність працівників психологічної служби;

беруть участь в організації підвищення кваліфікації та розвитку професійної компетентності працівників психологічної служби; оцінюванні, прогнозуванні та формуванні освітньої політики.

8. Районні (міські) навчально-методичні центри/кабінети/лабораторії психологічної служби створюються місцевими органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, в тому числі ОТГ, можуть функціонувати як структурні підрозділи органів управління освітою або як юридичні особи та підпорядковуються засновнику з усіх питань діяльності.

9. Штати навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій відповідної території (міст, районів, ОТГ) формують засновники відповідно до посад та напрямів роботи:

керівник (директор), який організовує діяльність психологічних служб;

методисти, які беруть участь в організації діяльності психологічних служб закладів дошкільної освіти;

методисти, які беруть участь в організації діяльності психологічних служб закладів загальної середньої освіти, позашкільної освіти;

практичні психологи та соціальні педагоги, які здійснюють супровід закладів освіти в місті, районі, ОТГ.

За неможливості створення районного(ї) (міського(ї)) навчально-методичного(ї) центру/кабінету/лабораторії психологічної служби системи освіти до штатного розпису районного(ї) (міського(ї)) методичного(ї) центру/кабінету/лабораторії вводиться посада методиста з психологічної служби.

10. Керівник (директор) обласного(ї)/районного(ї) (міського(ї)) центру/кабінету/лабораторії психологічної служби, методист з психологічної служби районного(ї) (міського(ї)) методичного(ї) центру/кабінету/лабораторії підпорядковуються засновнику з усіх питань діяльності.

Штатні працівники навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласних, районних, Київського(ї) і Севастопольського(ї) міських підпорядковуються керівнику (директору).

11. Працівники психологічної служби закладів і установ освіти відповідної території підпорядковуються керівнику (директору) закладу освіти і установи з усіх питань діяльності.

12. Посади працівників психологічної служби вводяться до штатних розписів закладів освіти відповідно до нормативів чисельності працівників психологічної служби, затверджених у встановленому порядку, та в межах коштів, передбачених єдиним кошторисом витрат. Посади обіймають працівники з вищою освітою за відповідною спеціальністю.

13. Практичний психолог закладу та/або установи освіти здійснює:

психологічне забезпечення освітнього процесу;

психологічний супровід психічного, розумового, соціального і фізичного розвитку здобувачів освіти;

психологічну діагностику та аналіз динаміки психічного, розумового і соціального розвитку здобувачів освіти;

психологічний супровід адаптації до умов освітнього процесу;

реалізацію розвивальних, профілактичних, просвітницьких, корекційних програм з урахуванням індивідуальних, гендерних, вікових особливостей здобувачів освіти;

консультативну допомогу всім учасникам освітнього процесу з питань навчання, виховання здобувачів освіти, особистісного та професійного розвитку тощо;

роботу з постраждалими від насильства дітьми тощо.

14. Практичний психолог закладу та/або установи освіти бере участь в:

освітній діяльності, спрямованій на забезпечення всебічного розвитку здобувачів освіти як особистості та найвищої цінності суспільства, їх талантів, інтелектуальних, творчих і фізичних здібностей, формування цінностей і необхідних для успішної самореалізації компетентностей, виховання відповідальних громадян, які здатні до свідомого суспільного вибору та спрямування своєї діяльності на користь іншим людям і суспільству;

роботi педагогічної ради, психолого-педагогічних консиліумів, семiнарiв і засiдань методичних об'єднань;

розробці та впровадженні розвивальних, корекційних програм, посiбників, методичних рекомендацiй, планів освітньої дiяльностi з урахуванням індивідуальних, гендерних, вікових особливостей здобувачів освіти, а також для осіб, які перебувають на індивідуальній та інклюзивній формі навчання.

15. Практичний психолог закладу та/або установи освіти сприяє:

формуванню у здобувачів освіти відповідальної та безпечної поведінки в ситуаціях ризику, навичок здорового способу життя, збереження репродуктивного здоров'я, готовності до самореалізації;

профільному та професійному самовизначенню здобувачів освіти, формуванню життєвої компетентності;

формуванню соціально-комунікативної компетентності обдарованих дітей;

попередженню та профілактиці професійного вигорання педагогічних працівників;

формуванню психологічної готовності учасників освітнього процесу до взаємодії в інклюзивному середовищі з дитиною з особливими освітніми потребами;

формуванню психологічної культури учасників освітнього процесу;

попередженню будь-яких видів і форм насильства та конфліктів серед здобувачів освіти;

формуванню небайдужого ставлення здобувачів освіти до постраждалих дітей, усвідомлення необхідності невідкладного інформування педагогів про випадки домашнього насильства і конфліктів серед здобувачів освіти, що стали їм відомі.

16. Соціальний педагог закладу та/або установи освіти здійснює:

соціально-педагогічний супровід здобувачів освіти, колективу та мікрогруп, осіб, які потребують піклування чи перебувають у складних життєвих обставинах;

просвітницьку та профілактичну роботу серед учасників освітнього процесу з питань запобігання та протидії домашньому насильству, у тому числі стосовно дітей та за участю дітей, злочинності, алкоголізму, наркоманії тощо;

вивчення та аналіз соціальних умов розвитку здобувачів освіти, мікроколективу (класу чи групи), шкільного, студентського колективу в цілому, молодіжних і дитячих громадських організацій.

17. Соціальний педагог закладу та/або установи освіти бере участь у:

роботi педагогічної ради, психолого-педагогічних консиліумів, семiнарiв і засiдань методичних об'єднань;

плануванні і реалізації завдань соціалізації здобувачів освіти, адаптації їх у новому колективі і соціальному середовищі;

наданні допомоги дітям і сім'ям, що перебувають у складних життєвих обставинах або потребують посиленої педагогічної уваги чи мають особливі освітні потреби, в тому числі постраждалим від насильства та військових конфліктів.

18. Соціальний педагог закладу та/або установи освіти, сприяє:

взаємодії закладів освіти, сім'ї і суспільства у вихованні здобувачів освіти, їх адаптації до умов соціального середовища, забезпечує консультативну допомогу батькам (законним представникам);

захисту прав здобувачів освіти від будь-яких видів і форм насильства, представляє їхні інтереси у правоохоронних і судових органах тощо;

формуванню у здобувачів освіти відповідальної поведінки, культури здорового способу життя, збереження репродуктивного здоров'я;

попередженню конфліктних ситуацій, що виникають під час освітнього процесу, запобіганню та протидії домашньому насильству.

19. Атестація практичних психологів, соціальних педагогів, методистів, працівників, керівників (директорів) навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій психологічної служби у системі освіти здійснюється відповідно до чинного законодавства.

20. Психологічна служба закладів професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої освіти підпорядковується керівнику (директору) таких закладів.

Структура та штатний розпис психологічної служби закладів професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої освіти визначаються закладом освіти.

21. Психологічна служба закладів вищої освіти підпорядковується керівнику або одному із заступників таких закладів.

Структуру та штатний розпис психологічної служби закладу вищої освіти визначає заклад вищої освіти.

22. Наукове і методичне забезпечення навчально-методичних центрів/кабінетів/лабораторій психологічної служби Автономної Республіки Крим, обласних, Київського(ї) і Севастопольського(ї) міських здійснюється відповідно до частини першої статті 75 Закону України "Про освіту".

ІІІ. Основні завдання, принципи та функції психологічної служби

1. Завдання психологічної служби:

збереження та зміцнення психічного та соціального здоров'я, сприяння особистісному, інтелектуальному, фізичному і соціальному розвитку здобувачів освіти шляхом доповнення сучасних методів навчання та виховання ефективними психолого-педагогічними технологіями;

сприяння забезпеченню психологічної безпеки, надання психологічної і соціально-педагогічної допомоги всім учасникам освітнього процесу.

2. Принципами діяльності психологічної служби є:

науковість, цілісність і наступність, професійна компетентність та відповідальність;

індивідуальний підхід;

доступність соціально-педагогічних та психологічних послуг (допомоги);

міждисциплінарність, комплексність і системність у здійсненні професійної діяльності;

добровільність;

людиноцентризм та партнерство;

конфіденційність;

дотримання норм професійної етики.

3. Функції психологічної служби:

діагностично-прогностична - психолого-педагогічне вивчення чинників становлення особистості, її індивідуального розвитку;

організаційно-методична - визначення стратегії, мети, завдань, планування діяльності психологічної служби та координація взаємодії учасників освітнього процесу;

корекційно-розвиткова - система впливів, спрямованих на подолання визначених проблем, труднощів, шкідливих звичок, негативних емоційних станів тощо у здобувачів освіти; здійснення психолого-педагогічних заходів з метою усунення відхилень у психофізичному та інтелектуальному розвитку і поведінці, подолання різних форм девіантної поведінки; сприяння розвитку освітніх, інтелектуальних, загальних, спеціальних та соціальних здібностей, формування мотивації до освітньої діяльності у здобувачів освіти; надання психолого-педагогічної допомоги здобувачам освіти з метою адаптації до умов навчання і життєдіяльності;

консультативна - допомога у вирішенні проблем щодо розвитку, виховання, навчання та формування психологічної і соціальної компетентності учасників освітнього процесу;

просвітницько-профілактична - поширення психологічних знань, виявлення фактів порушення прав дитини, вжиття заходів щодо подолання негативних чинників, які впливають на життєзабезпечення дитини, її моральний та соціальний розвиток, профілактика та попередження негативних впливів;

соціально-захисна - здійснення соціально-педагогічного супроводу учасників освітнього процесу, які опинилися у складних життєвих обставинах, перебувають у кризових ситуаціях (постраждали від соціальних, техногенних, природних катастроф, перенесли тяжкі хвороби, стреси, переселення, зазнали насильства тощо); захист конституційних прав і статусу, законних інтересів здобувачів освіти.

4. Напрями діяльності працівників психологічної служби:

діагностика - виявлення причин труднощів у навчанні, інтелектуальному розвитку, соціально--психологічній адаптації; вивчення та визначення індивідуальних особливостей динаміки розвитку особистості, потенційних можливостей в освітньому процесі, професійному самовизначенні;

профілактика - своєчасне попередження відхилень у розвитку та становленні особистості, міжособистісних стосунках, запобігання конфліктним ситуаціям в освітньому процесі;

корекція - усунення виявлених труднощів соціально-психічного розвитку здобувачів освіти, зниження ризиків проблем адаптації до освітнього середовища, схильності до залежностей та правопорушень, різних форм девіантної поведінки;

навчальна діяльність - форма активного співробітництва, направлена на удосконалення, розвиток, формування особистості;

консультування - багатофункціональний вид індивідуальної та групової роботи, спрямований на вирішення запитів, з якими звертаються учасники освітнього процесу;

зв'язки з громадськістю - діяльність, спрямована на досягнення взаєморозуміння, співпрацю між окремими особами, колективами, соціальними групами, організаціями, державними органами управління;

просвіта - формування психологічної та соціальної компетентності учасників освітнього процесу.

5. Тривалість робочого тижня та графік роботи практичного психолога і соціального педагога закладу освіти визначаються чинним законодавством з урахуванням типу закладу освіти та змісту роботи працівника.

Практичний психолог та соціальний педагог здійснюють діяльність як у закладі освіти (психологічна просвіта, діагностична, консультативна, освітня діяльність, обробка результатів досліджень тощо), так і за його межами (підготовка до проведення заходів, оформлення робочої документації, планування, звітність, робота у навчально-методичних та наукових центрах, громадських організаціях тощо).

6. Практичному психологу та соціальному педагогу закладу та установи освіти надаються окремі робочі та навчальні приміщення (кабінети) для групової та індивідуальної роботи, що забезпечуються необхідними технічними засобами, канцелярським приладдям, навчально-методичними матеріалами тощо.

7. Працівник психологічної служби зобов'язаний:

знати чинне законодавство щодо діяльності психологічної служби у системі освіти та інші нормативно-правові акти, пов'язані з його діяльністю;

будувати свою діяльність на основі доброзичливості, довіри, у тісній співпраці з усіма учасниками освітнього процесу;

застосовувати у роботі психологічний і соціологічний інструментарій, рекомендований для використання;

бути компетентним і постійно збагачувати знання у межах своєї компетенції;

надавати психологічну допомогу за запитами учасників освітнього процесу;

уникати будь-яких неофіційних взаємин з учасниками освітнього процесу;

інформувати учасників освітнього процесу про результати проведених психологічних обстежень, їх значення і можливості подальшого використання (за винятком особистої інформації), про свою діяльність на основі об'єктивних і точних даних таким чином, щоб не зашкодити професії;

здійснювати індивідуальну діагностику, корекцію за запитом учасників освітнього процесу, отримавши письмову згоду батьків (законних представників). Зазначена згода може бути відкликана у будь-який момент;

виконувати функції та надавати оцінювальні судження щодо учасників освітнього процесу, зокрема щодо їх поведінки, особистих рис, відповідності соціальним нормам, з неупередженістю;

використовувати науково обґрунтовані методи і технології професійної діяльності;

поважати професійну компетентність своїх колег та представників суміжних професій;

популяризувати соціально-психологічні знання;

поважати гідність здобувачів освіти;

виконувати свої посадові обов'язки в межах своїх повноважень;

нести особисту відповідальність за результати і наслідки своєї професійної діяльності;

пропагувати здоровий спосіб життя, підвищувати рівень психологічних знань педагогічних працівників і батьків (законних представників);

постійно підвищувати свій професійний рівень;

знати вимоги державних стандартів щодо забезпечення освітнього процесу, основні напрями і перспективи розвитку освіти, психолого-педагогічної науки.

8. Працівник психологічної служби має право:

визначати різні види робіт з огляду на потреби закладу, установи;

планувати діяльність відповідно до рекомендацій методичних установ психологічної служби;

ознайомлюватися з документами, скаргами, що містять оцінювання його роботи, надавати щодо них роз'яснення;

захищати професійну честь і гідність;

здійснювати індивідуальну освітню (наукову, творчу, мистецьку тощо) діяльність за межами закладу освіти;

отримувати методичну допомогу, в тому числі й супервізію та інтервізію, підвищувати кваліфікацію, здійснювати перепідготовку;

вільно обирати освітні програми, форми навчання, заклади освіти, установи і організації, інших суб'єктів освітньої діяльності, що здійснюють підвищення кваліфікації та перепідготовку працівників психологічної служби;

відмовитись від виконання розпоряджень керівника (директора) в тих випадках, коли вони суперечать професійно-етичним принципам, та виконання діяльності, не передбаченої трудовим договором, посадовими обов'язками та планом роботи.

ІV. Фінансування діяльності психологічної служби

1. Фінансування діяльності працівників психологічної служби здійснюється згідно із законодавством.

2. Фінансування діяльності працівників психологічної служби закладів професійної (професійно-технічної) та фахової передвищої, вищої освіти (у тому числі оплата праці) здійснюється за рахунок коштів засновника відповідно до законодавства.

Л.С. Самсонова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Положення про психологічну службу у системі освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо