# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Blog DOMENA.cz | Tipy pro vaše podnikání online

# data[].attributes.attachment_link.title
Právo pro freelancery: Autorská práva | DOMENA.cz | Tipy pro podnikání

# data[].attributes.attachment_link.description
Autorská práva srozumitelně a prakticky. Pro všechny kreativní profese, ale i programátory. Článek vzniknul ve spolupráci s advokátní kanceláří Legitas.

# data[].attributes.headline
FAQ - nejčastější dotazy o generativní umělé inteligenci

# data[].attributes.subject
FAQ - nejčastější dotazy o generativní umělé inteligenci

# data[].attributes.body
Nejčastější dotazy ke generativní umělé inteligenci nejen z oblasti autorského práva od Národního pedagogického institutu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tady najdete odpovědi na svoje otázky týkající se aktuálních revizí RVP ZV, včetně těch nejčastějších – třeba koho všeho se týká nebo odkdy to bude platit.

# data[].attributes.headline
Využití generativní AI ve školách – právní pohled

# data[].attributes.subject
Využití generativní AI ve školách – právní pohled

# data[].attributes.attachment_link.title
Využití generativní umělé inteligence ve školách - právní pohled

# data[].attributes.attachment_link.description
Od kdy a za jakých podmínek mohou žáci ve školách samostatně využívat službu ChatGPT? Pohled českého práva přináší Ondřej Vykoukal z advokátní kanceláře KROUPAHELÁN.

# data[].attributes.headline
Učitelův průvodce právní džunglí v době AI

# data[].attributes.subject
Učitelův průvodce právní džunglí v době AI

# data[].attributes.body
Epizoda KYBcastu, ve které se s Martinem Kalibou věnujeme praktickým příkladům ze školství v oblasti autorských práv a umělé inteligence.

# data[].attributes.attachment_link.title
KYBcast – podcast NPI ČR | Učitelův průvodce právní džunglí v době AI | S4:E20

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaké právní nástrahy číhají na učitele i žáky při práci s filmy, hudbou nebo nástroji umělé inteligence? S Martinem Kalibou projdeme nejčastější otázky z terénu a nabídneme konkrétní rady pro učite…

# data[].attributes.body
Jak je to s autorskými právy?
Vše je přehledně a česky přímo v nápovědě.

Je možné obsah vytvořený ve školní verzi prodávat?
Stručně řečeno ne, pokud použijete prvky licencované pro verzi Pro. Uvádí to bod 8 v licenčních podmínkách.

# data[].attributes.body
Jsem učitel, lektor, jůtůber. Několik let se zajímám o smysluplné využívání technologií ve výuce. Za tu dobu jsem prošel spoustu slepých uliček a udělal hodně chyb, o které se rád dělím. A přesně proto jsem tuhle nástěnku udělal: abyste nemuseli desítky hodin hledat a pročítat různé zdroje. Smyslem nástěnky je ušetřit vám čas, poskytnout inspiraci a zmírnit případné obavy. Všechno z téhle nástěnky jsem prošel, četl, a většinu z toho sám využívám. Vám to vyhovovat nemusí, ale i kdyby se vám hodil třeba jeden odkaz, pak má moje práce smysl.

Nejsem právník, takže moje názory a rady nemají žádnou právní váhu. Jsem praktik, který tvoří několik let výukové a další materiály, se kterými se setkáváme ve škole. Sdílím své praktické zkušenosti a postřehy, které vám pomohou „zůstat v bezpečí“ a vyhnout se problémům.

# data[].attributes.headline
Legislativa a AI – můžu použít ten obrázek?

# data[].attributes.subject
Legislativa a AI – můžu použít ten obrázek?

# data[].attributes.body
Záznam vystoupení P. Otevřela na Digiday #19.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nástroje umělé inteligence a jejich funkce - jsou jich k dispozici doslova tisíce. Které z nich jsou vhodné pro učitele, které pro žáky? Řešili jste už někdy...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nežijete-li pod kamenem, nemohlo vás to minout. Umělá inteligence je všude a kde se ještě neobjevila, tam bude zhruba pozítří. Prostě AI je naplno tady a nejde ji ignorovat. Jenže nic samozřejmě není jen tak, a i používání umělé inteligence s sebou nese určitá právní úskalí. Zajímá vás, jaká to jsou a jak si s generativní AI nenaběhnout?

V tom případě držíte v ruce ten správný dokument. Ať už jste běžný uživatel dostupných služeb, nebo AI využíváte v rámci svého podnikání, v této příručce se dozvíte:

<aside> 🖼️ Jaké otázky nebo obrázky můžete zadávat AI ke zpracování.

</aside>

<aside> 📣 Jakým způsobem musíte uveřejňovat odpovědi AI.

</aside>

<aside> 🤜🏽 Jaká máte práva k vytvořenému výstupu.

</aside>

<aside> 🚔 Může vás někdo žalovat za výstup AI, který zveřejníte.

</aside>

NEŽ ZAČNETE ČÍST

AI se rozvíjí rychleji, než je právo schopné reagovat. Při čtení handbooku mějte na paměti následující:

V handbooku se zaměřujeme pouze na služby OpenAI (Chat GPT a DALL·E) a Midjourney. Jedná se o generativní AI, tedy umělou inteligenci generující výstupy (texty, obrázky, zvuky atd.). Liší se od tradičních strojových učení nebo rozhodovacích systémů, které se zaměřují spíše na klasifikaci a interpretaci existujících dat. Pokud v handbooku používáme zkratku AI, myslíme tím vždy generativní AI.

Právníci se na spoustě otázkách týkajících se AI (ani těch důležitých) zatím zcela neshodli. Soudní rozhodnutí zatím taky žádné nemáme. V handbooku tak pracujeme s většinovými názory právní komunity, se kterými souhlasíme i my.

Handbook píšeme se zohledněním zákonů současně platných v České republice.

Při zpracování handbooku vycházíme z podmínek poskytovatelů OpenAI a Midjourney aktuálních k 1. 10. 2023. Tito poskytovatelé ale mohou své podmínky občas jednostranně změnit.

PROČ TO ŘEŠÍME?

Umělá inteligence pro nás není nějaký krátkodobý hype, na kterém se chvilku svezeme a půjdeme hledat něco nového. Naopak, AI přináší tak velkou změnu ve způsobu práce a našem uvažování, že ji není možné ignorovat. Stejně tak však nelze pominout rizika, která AI přináší.

V KROUPALIDÉ rádi objevujeme neobjevená zákoutí právního vesmíru související s technologiemi, softwarovým právem a právem duševního vlastnictví. Poskytujeme právní služby, které v první řadě pomáhají klientovi, současně v nich však vidíme smysl a budoucnost. I proto jsme se pustili do AI.

Jsme partnery platformy umělé inteligence prg.ai. Ta byla založena roku 2019 skupinou akademiků z Českého vysokého učení technického v Praze, Univerzity Karlovy a Akademie věd České republiky s významným přispěním hlavního města Prahy. Za tímto bezprecedentním spojením lidských a institucionálních kapacit stojí vize naplno využít zdejšího potenciálu a proměnit Prahu v evropské centrum umělé inteligence.

<aside> 📱 Máte na nás dotaz k handbooku? Potřebujete poradit s jinou právní nesnází? Nebo nás chcete jen potěšit pozdravem? V tom případě nám můžete napsat - kromě mailu máme LI, FB i IG a všude vám rádi odpovíme snad lépe než AI. Všechny potřebné kontakty najdete na našem webu kroupalide.cz.

</aside>

JAK V OFFLAJNU, TAK V ONLAJNU

Současný rozmach generativní AI je pro běžné uživatele nový. To ale neznamená, že je potřeba přicházet s novými pravidly. Není potřeba objevovat kolo.

Naopak je potřeba se podívat na stávající pravidla a vždy myslet na tuto základní zásadu, která beze zbytku platí i pro umělou inteligenci:

"Co je nelegální v reálném světě, je nelegální i ve světě digitálním."

CO JE POTŘEBA DODRŽOVAT?

Při používání služeb generativní AI, jako je Chat GPT, DALL·E nebo Midjourney uzavíráte s poskytovateli těchto služeb smlouvu. Musíte proto dodržovat různá pravidla, která jsou uvedena například v podmínkách užívání služby, podmínkách vkládaného obsahu nebo jiných dokumentech.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nežijete-li pod kamenem, nemohlo vás to minout. Umělá inteligence je všude a kde se ještě neobjevila, tam bude zhruba pozítří. Prostě AI je naplno tady a nejde ji ignorovat. Jenže nic samozřejmě není jen tak, a i používání umělé inteligence s sebou nese určitá právní úskalí.

# data[].attributes.headline
Co (ne)smíte použít a jak tvořit legálně

# data[].attributes.subject
Co (ne)smíte použít a jak tvořit legálně

# data[].attributes.attachment_link.title
Autorská práva v marketingu: Co (ne)smíte použít a jak tvořit legálně

# data[].attributes.attachment_link.description
Proč jsou důležitá a jak se vyhnout problémům? Zjistěte, co při tvorbě kampaní smíte použít, na co si dát pozor a jak chránit svůj obsah.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Umělá inteligence zaznamenává bezprecedentní boom - od pravděpodobně nejznámějšího chatbotu ChatGPT po generátory obrázků, jako jsou Midjourney či DALL-E. Se stále častějším využíváním těchto nástrojů ze strany veřejnosti, ale i podnikatelů a obchodních společností, vyvstávají zásadní otazníky nad tím, jaká práva k výstupům AI její uživatel vlastně má a jak s nimi (ne)lze nakládat. Na co si dát pozor?

Současné nástroje generativní AI nabízejí různé způsoby generování obsahu, což otevírá řadu nových možností v mnoha odvětvích, od těch kreativnějších a více „free", jako je marketing, až po konzervativnější obory, jako je právo.

V tomto ohledu panuje jakési obecné přesvědčení, že každý může s takto vytvořeným obsahem libovolně nakládat bez toho, aniž by takové využití představovalo zásadní problém. Ale tak tou úplně není.

Přístupy jednotlivých poskytovatelů

Přístupy poskytovatelů AI nástrojů k této problematice se liší. Podmínky užívání společnosti OpenAI [1] pro její nástroj ChatGPT jsou v zásadě velmi jednoznačné - jakákoliv zadaná data, informace i vygenerovaný výstup patří jeho uživateli, což znamená, že jej lze použít k jakémukoli účelu - tedy i komerčnímu. Na stejném principu je koncipován také DALL-E, generátor obrázků rovněž vyvinutý společností OpenAI.

Podmínky dávají OpenAI rovněž právo používat veškeré vstupy i výstupy ke zlepšování svých služeb, nicméně k dispozici je i opt-out mechanismus , tedy možnost vynětí z tohoto režimu. OpenAI taktéž pracuje na nové zpoplatněné službě ChatGPT Business, která má být nastavena tak, že nebude využívat data (vstupy) uživatelů ke zlepšování funkcí.

Na druhou stranu AI chatbot Bing od společnosti Microsoft, který rovněž využívá technologii GPT-4 od OpenAI, má překvapivě přísnější režim. Dle podmínek užívání může Microsoft (a jeho přidružené společnosti a partneři) se vstupem i výstupem uživatele v zásadě libovolně nakládat [2] (kopírovat, distribuovat, šířit, veřejně zobrazovat atd.) a tato oprávnění může "převést" na jakéhokoliv poskytovatele online služeb.

V kontrastu k OpenAI je tedy zřejmé, že Microsoft disponuje, minimálně na papíře, silnějším postavením při využití uživatelských vstupů. Navíc Microsoft ve svých podmínkách výslovně stanoví, že uživatel může výstupy Bing používat pouze v rámci [3]nekomerčního využití. Totéž ostatně platí i o AI generátorech obrázků Midjourney a Stable Diffusion. Jinými slovy, komerční využití výstupů generovaných Bingem znamená potenciální riziko postihu ze strany Microsoft. A to i pro případ, kdy vstup uživatele představuje jeho vlastní autorské dílo - použitím služby se uživatel smluvně vzdává svého práva na komerční využití výstupu (je otázkou, nakolik by byl v českém prostředí takový zákaz s ohledem na povahu autorských práv právně vymahatelný).

Co zpracovávání cizího obsahu?

Konkrétní možnosti nakládání s obsahem vygenerovaným AI (výstupem) nezávisí pouze na podmínkách provozovatele dané služby, ale také na právech ke vstupu, který uživatel do AI nástroje zadá.

Pokud se jedná o dílo uživatele, není v zásadě problém. [4] Komplikovanější je použití autorského díla třetí osoby (např. obrázky z fotobanky či známá píseň). V takovém případě je nutné pro zpracování díla skrze AI nástroje, a tedy i užití výstupu vytvořeného na základě tohoto díla, získat od této třetí osoby příslušné oprávnění/svolení (tj. zejména ke zpracování, rozmnožování, popř. i šíření, původního díla). Absence takového souhlasu, vyjma některých situací předpokládaných autorským zákonem (především zákonné licence pro osobní užití), by totiž mohla představovat porušení výhradních práv autora podkladového díla. [5]

V praxi to znamená, že pokud budete chtít např. prostřednictvím DALL-E vytvořit nový obrázek na Váš web či blogový příspěvek a použijete jako podklad obrázek z internetu, je potřeba získat k tomuto obrázku adekvátní licenci, která bude umožňovat vytváření a užívání odvozených děl. [6] Tvrzení „ jakýkoli vstup a jakýkoli vygenerovaný přístup patří jeho uživateli " tak není zcela přesné. Licence vztahující se k původnímu obrázku se totiž nemusí automaticky vztahovat na nový (odvozený) obrázek - tuto skutečnost je potřeba vždy blíže prověřit.

S AI nástroji i podkladovými vstupy je třeba pracovat s opatrností. Zatímco například nástroje od OpenAI jsou v zásadě více user-friendly a práva uživatelů ke vstupům a výstupům limitují jen marginálně, nástroje jako Bing mají restriktivnější přístup. Pamatujte, že případné komerční využití výstupů vygenerovaných nástroji AI v podnikatelské sféře založených na obsahu třetích osob může být limitované a bez potřebného oprávnění může uživatele vystavit značnému právnímu riziku a možnosti uplatnění nároků na porušení autorských práv ze strany třetích osob.

Pokud některý z výše uvedených nástrojů (nebo jiných) ve své praxi používáte, doporučujeme co nejpřesněji vymezit rámec vašeho use case a klasifikovat jednotlivé typy chráněného nebo nechráněného obsahu, který budete při práci s nástrojem používat. Současně věnujte pozornost souvisejícím právním otázkám, zejména zajistěte řádné používání AI nástrojů (zejména v kontextu práce s obsahem) zaměstnanci přijetím příslušných interních směrnic. V případě využívání nástrojů AI pro podnikatelské potřeby pak doporučujeme vždy zvážit obchodní model poskytovatele AI zaměřený na podniky (veřejně dostupné verze jsou totiž limitovány výše uvedenými skutečnostmi).

Pokud uvažujete o použití AI nástrojů v rámci Vašeho podnikání, nebojte se nás oslovit - víme jaké kroky je potřeba učinit a vše jsme s Vámi připraveni kdykoli zkonzultovat a pomoci Vám nalézt efektivní řešení.

# data[].attributes.attachment_link.title
Co mi vlastně ChatGPT dovoluje? Aneb pravidla a úskalí nakládání s výstupy umělé inteligence | HAVEL & PARTNERS

# data[].attributes.attachment_link.description
Umělá inteligence zaznamenává bezprecedentní boom - od pravděpodobně nejznámějšího chatbotu ChatGPT po generátory obrázků, jako jsou Midjourney či DALL-E. Se stále častějším využíváním těchto nástrojů ze strany veřejnosti, ale i podnikatelů a obchodních společností, vyvstávají zásadní otazníky nad t

# data[].attributes.headline
Kdo vlastní autorská práva k vygenerovanému obsahu

# data[].attributes.subject
Kdo vlastní autorská práva k vygenerovanému obsahu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autorská práva v kontextu umělé inteligence (AI) je bohužel pole neprobádané a zahalené mlhou. Tradičně se tato práva udělují jen tvorbě z lidské ruky. Jenže moderní AI systémy jsou schopné generovat vlastní texty, obrázky a všemožná kreativní dílka. A tady nastává zapeklitá situace.

V současnosti bohužel neexistuje jasně daný právní rámec, který by pokrýval otázku autorských práv na díla stvořená umělou inteligencí. To zakládá spoustu nejasností a soudních rozhodnutí. Technologie AI se vyvíjí mílovými kroky a právní systémy jednoduše musí přizpůsobit stávající zákony tomuto rychlému pokroku.

Kdy platí autorská práva?

I když AI generuje originální obsah, stále visí ve vzduchu otázka, jestli by na něj měla být uplatnitelná autorská práva. Někteří právníci argumentují, že současné zákony bychom měli rozšířit, aby zahrnuly i výtvory AI. Naopak jiní lpí na potřebě zachovat nezbytný lidský prvek v procesu tvorby.

Na tenhle rozpor právě naráží rozdílné přístupy v USA, Evropě, o Číně nebo Indii nemluvě. Právní rámec pak naráží i na to, že firma, jako je OpenAI je sice americká, ale poskytuje své služby po celém světě. Může se z toho balastu nejasností vyvinit tím, že dá do pravidel klauzuli o tom, že autorská práva patří uživateli a ne OpenAI? Těžko říct. Celkově je tedy aktuální právní rámec ochrany AI děl v plenkách a potřebuje větší vývoj a adaptaci na nové technologické možnosti. Ale než začneme hloubat o budoucnosti, pojďme se nejprve podívat na konkrétní nejistoty a nástrahy spojené se současnou situací.

První soudní rozhodnutí

OpenAI, jedna z vedoucích AI společností, má ve svých podmínkách služeb uvedeno, že uživatelé jejich nástrojů získávají plná autorská práva na obsah vygenerovaný umělou inteligencí. Ať už jsou to texty nebo obrázky. Jenže tenhle přístup je v přímém rozporu s nedávným precedentním soudním rozhodnutím ve věci Thaler vs. Perlmutter. Uživatel generativní aplikace pro tvorbu obrázků se soudil o to, že obrázek vygenerovaný na jeho prompt někdo jiný použil a nerespektoval tak jeho autorská práva.

Americký soud v tomto případě zcela jednoznačně řekl, že dílo vytvořené umělou inteligencí nemůže být chráněno autorskými právy, protože mu chybí nezbytný lidský kreativní přínos. Uživatel se bránil, že přece to byl on, kdo napsal prompt, na jehož základě byl obrázek vygenerován. Ovšem soud zkonstatoval, že daná soudní pře se týká pouze obrázku, nikoli promptu.

Toto rozhodnutí vrhá světlo na zásadní váhu lidského autorství při získání ochrany autorských práv. A zároveň naznačuje, že stanoviska AI společností ohledně vlastnictví generovaného obsahu možná nebudou právně vynutitelná, pokud se dostanou do křížku s platnou legislativou.

Vždy v tom musí být lidská ruka

Dalším vlivným případem byla kauza Urantia Foundation vs. Kristen Maaherra, který potvrdil, že autorská práva nelze přidělit dílu bez lidského autorského vkladu. Konkrétně soud rozhodl, že sbírka „zjevení" údajně pocházejících od božských bytostí může být chráněna pouze jako kompilace lidských výběrů a řazení těchto pasáží, nikoli však zjevení samotných.

Jak vidíte, právní rámec pro zajištění ochrany obsahu vytvořeného AI je nesmírně složitý a potřebuje jasné definice a nová ustanovení. Jen tak můžeme férovým způsobem chránit práva uživatelů těchto technologií i jejich tvůrců a poskytovatelů. Právníci, zákonodárci a soudci mají před sebou pořádný oříšek.

V Evropě jsme jednoznačnější

Jaká je aktuální situace v Evropě? Předpisy Evropské unie jsou v této oblasti velmi přísné. Evropské směrnice jasně definují autorské dílo jako plod výhradně lidské tvorby. Podle klíčové Směrnice o autorském právu z roku 2001 totiž není možné udělit ochranu autorských práv dílům vytvořeným čistě automatickými procesy bez přítomnosti lidského kreativního vkladu.

To znamená, že v Evropské unii se na výtvory umělé inteligence autorská práva nevztahují, pokud dílo zcela postrádá lidský přínos. Tento přístup má za cíl uchovat hodnotu lidské kreativity a duševní práce jako klíčový aspekt evropských autorsko-právních norem.

Zatímco jsou evropské předpisy v tomto ohledu velmi přímočaré, není vyloučeno, že časem dojde k jejich částečné revizi, která by reflektovala prudký technologický vývoj a měnící se potřeby moderní společnosti. Některé návrhy novel již byly v EU předloženy a diskutovány, i když zatím k jejich schválení nedošlo.

Na druhou stranu je ale také pravda, že zásadní soudní rozhodnutí jako ve zmíněném případě Thaler vs. Perlmutter mohou mít potenciál ovlivnit i evropský právní rámec. Ukázalo se totiž, jak složitým způsobem se jiné právní systémy potýkají s fenoménem umělé inteligence.

Každopádně je naprosto zřejmé, že otázka autorských práv ve vztahu k AI výtvorům je v Evropské unii extrémně komplikovaná a nadcházející léta přinesou další intenzivní diskuse a možná i úpravy stávajících nařízení. Evropské soudy a zákonodárci budou muset pečlivě zvážit, jaké kroky podniknou, aby byl unijní právní systém i nadále relevantní a spravedlivý v rychle se měnícím světě technologických inovací.

Shrňme to - téma autorských práv versus umělá inteligence je plné šedých zón, nejasností a náročných právních výzev pro celou společnost. V Evropě momentálně platí velmi přísná pravidla, ale vývoj nezastavíme.

P.S. Pokud chcete být v obraze, existují zajímavé internetové stránky, které se zabývají soudními spory právě v rámci umělé inteligence. Tak je můžete pravidelně studovat. Jak říkají Američané: Stay tuned!

Autor: Jan Čech

Foto: Midjourney / Jan Čech

# data[].attributes.attachment_link.title
AI generuje obsah, ale kdo vlastní autorská práva? - Školství v Královéhradeckém kraji

# data[].attributes.attachment_link.description
Autorská práva v kontextu umělé inteligence (AI) je bohužel pole neprobádané a zahalené mlhou. Tradičně se tato práva udělují jen tvorbě z lidské ruky. Jenže moderní AI systémy jsou schopné generovat vlastní texty, obrázky a všemožná kreativní dílka. A tady nastává zapeklitá situace.

# data[].attributes.body
Nástěnka je dostupná pod licencí WTFPL, takže si s ní můžete dělat co chcete.

Pokud mě chcete podpořit a zároveň nemáte účet na Padletu, můžete se zaregistrovat pomocí tohoto odkazu. Já dostanu za každé tři lidi nástěnku navíc a vy získáte rovnou jednu nástěnku zdarma. Všechny veřejné nástěnky provozuji ze svého účtu, takže se mi další hodí.

# data[].attributes.headline
Mohu obrázky ze školní licence Canvy umístit na školní web?

# data[].attributes.subject
Mohu obrázky ze školní licence Canvy umístit na školní web?

# data[].attributes.body
Ano, obrázky vytvořené v Canvě s využitím školní licence lze obvykle použít na školním webu, ale je důležité dodržet několik klíčových pravidel:

1. Typ licence: Canva nabízí různé typy licencí (bezplatná, Pro, vzdělávací). Pokud máte školní licenci, obvykle můžete obrázky použít pro vzdělávací účely, což by mělo zahrnovat i publikaci na školním webu. Vždy si ověřte, jaký konkrétní plán máte, a ujistěte se, že podmínky licence odpovídají vašemu zamýšlenému použití.

2. Podmínky používání licencovaných prvků: Canva obsahuje různé prvky (fotky, ilustrace, ikony, šablony), z nichž některé mohou mít omezené licenční podmínky. Některé obrázky nebo grafiky mohou být dostupné pouze pro nekomerční použití, nebo mohou vyžadovat uvedení autora.

3. Nekomerční účely: Pokud školní web spadá do nekomerční kategorie (což školní weby obvykle jsou), použití by mělo být v souladu s podmínkami většiny licencí v Canvě. Pokud by však škola používala web pro komerční účely (např. prodej produktů nebo služby), mohlo by to vyžadovat zvláštní povolení.

4. Ověření licencí pro konkrétní obsah: U každého jednotlivého prvku nebo obrázku v Canvě se můžete podívat na konkrétní licenční podmínky, které jsou u něj uvedené. Canva jasně uvádí, zda je nutné pro daný obsah uvést autora nebo zda se na něj vztahují nějaká jiná omezení.

Shrnuto, ve většině případů můžete obrázky ze školní licence Canvy umístit na školní web, pokud se jedná o nekomerční použití a dodržujete licenční podmínky pro konkrétní obsah. Vždy je ale dobré si tyto podmínky zkontrolovat předem.

Zdroje: ChatGPT, Canva’s licensing explained

# data[].attributes.body
Doporučení, kterými se můžete inspirovat

Jak citovat umělou inteligenci dle ČSN ISO 690

Doporučení univerzitní knihovny TUL

Jak citovat ChatGPT: doporučení Ústavu českého jazyka MUNI

Jak citovat AI při psaní diplomových prací a odborných textů

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Používáte ChatGPT, Midjourney, Bing Chat a další? Také pro psaní seminárek a závěrečných prací? Pak určitě řešíte situaci, jak správně AI citovat.

Nástroje AI jsou excelentními pomocníky. Umělá inteligence umí opravovat nehezké věty, překládat, vytvářet shrnutí dlouhých a nudných článků, generovat tabulky, kódy či obrázky a mnoho dalšího. Samozřejmě podle zadání píše texty (a koho baví teoretická část v bakalářce, že?). A zde je zakopaný pes.

AI jako software je OK. Když mi pomůže s překladem, zkontroluje gramatiku nebo do něj naliju svá data a udělá mi tabulku, je vše v pořádku. V tom případě ho používám stejně jako Word, překladač, Grammarly, MATLAB; tedy jako program, který mi pomůže něco zpracovat. A software do bakalářky neuvádím; nikoho nezajímá, v jakém programu jsem tvořil tabulku a jaký překladač jsem použil.

Komplikace nastává, pokud chci použít AI jako zdroj informací. Umělá inteligence je schopná psát texty podle zadání, avšak ne všechny AI jsou schopné citovat. Ovšem snaží se pomoci. Vymyslí si tedy text na zadané téma. No a když požádáte o zdroje, odkud čerpali, vymyslí si i ty zdroje. (Čest Bing Chatu, Elicitu a scite_, které doopravdy pracují s literaturou).

Malá ukázka:

A teď lekce kritického myšlení:

1. První kniha neexistuje. (Pokud ji někdo dokáže najít, tak ...)

2. Druhá? Neexistuje..

3. Články v angličtině? No, časopis Journal of the American College of Cardiology doopravdy vychází, ovšem ten první článek (tedy s tímto názvem a autory) nikdy nikdo nenapsal.

4. Ha, konečně něco existuje - článek Coronary artery involvement in children with Kawasaki disease: Coronary artery risk factor intervention trial. Problém? Je to z jiného časopisu a roku.
https://www.ahajournals.org/doi/10.1161/circulationaha.107.690875.

Schválně si zkuste dohledat ty zbylé dva články, třeba budete překvapení.

Pokud použijete AI jako zdroj informací, pak citujete samozřejmě původní zdroje, ze kterých AI čerpal. Ovšem neexistující zdroje citovat nelze.

Jaké z toho plyne poučení? AI jako zdroj informací nemusí být spolehlivý a v tom případě ho jako zdroj informací do odborné práce nepoužívejte. Pokud ano, pak pouze ty umělé inteligence, které doopravdy umí citovat (Bing Chat, Elicit, scite_ či podobné) a VŽDY informace kontrolujte. Protože kdo bude uveden jako autor a ponese zodpovědnost? Samozřejmě Vy.

Takže jediný případ, kdy budete muset AI uvést do seznamu literatury, je, pokud je Vaše práce zaměřená přímo na AI, což se tedy stává docela často. Pak můžete citovat podle vzoru pro dataset či software.
Konkrétní prompt:
OPENAI. Napiš synonyma pro termín "pracovat s literaturou". prompt. ChatGPT-3,5. May 12 Version. 2023-05-16. Dostupné z: https://chat.openai.com/. [citováno 2023-05-16].
Celý AI:
OPENAI. ChatGPT-3,5. May 12 Version. 2023-05-16. Dostupné z: https://chat.openai.com/. [citováno 2023-05-16].

Pozn.: Nakonec pár AI, které dobře zdrojují:

Info k obsahu článku: Tento článek obsahuje informace k datu 16. 5. 2023. AI se vyvíjí raketovým tempem a co platí dnes, nemusí platit zítra. V případě pochybností hledejte novější informace nebo konzultujte v Univerzitní knihovně TUL či u svých vedoucích závěrečných prací.

24. 5. 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Používáte ChatGPT, Midjourney, Bing Chat a další? Také pro psaní seminárek a závěrečných prací? Pak určitě řešíte situaci, jak správně AI citovat. Nástroje AI jsou excelentními pomocníky. Umělá inteligence umí opravovat nehezké věty, překládat, vytvářet shrnutí dlouhých a nudných článků, generovat tabulky, kódy či obrázky a mnoho dalšího.

# data[].attributes.headline
Autorské právo k dílu vytvořenému za použití umělé inteligence

# data[].attributes.subject
Autorské právo k dílu vytvořenému za použití umělé inteligence

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tato otázka již není pouze akademická. Umělá inteligence tvoří umělecká díla kvalitativně nerozeznatelná od děl vytvořených člověkem.[1] Objevují se případy, kdy je umělá inteligence uváděna jako autor nebo spoluautor uměleckého díla, či dokonce vědecké práce. [2]

České autorské právo je založeno na zásadě objektivní pravdivosti autorství[3], podle které může být autorem pouze fyzická osoba[4], nikoli entita, jež není člověkem[5].

Tvůrčí činnost autora je pak jedním z pojmových znaků autorského díla.[6] Není přitom rozhodující, zda je tato činnost vykonána za pomoci technických zařízení či přímo jejich prostřednictvím, například prostřednictvím počítače.[7]

I podle judikatury Soudního dvora Evropské unie musí být autorské dílo původní v tom smyslu, že je autorovým vlastním duševním výtvorem.[8] O vlastní duševní výtvor autora se jedná tehdy, pokud odráží jeho osobnost, tedy mohl-li autor při realizaci díla vyjádřit své tvůrčí schopnosti prostřednictvím rozhodnutí učiněných na základě své tvůrčí svobody.[9]

Pokud tedy bude umělá inteligence sloužit pouze jako nástroj srovnatelný například s textových editorem nebo Photoshopem, nebude otázka autorství k dílu sporná.[10] Autorem by v takovém případě byla fyzická osoba disponující kontrolou nad výslednou podobou díla, do nějž by promítla své tvůrčí schopnosti. Takovou osobou by mohl být uživatel, případně tvůrce umělé inteligence, pokud tuto naprogramoval k vytvoření nějakého konkrétního díla.[11]

Zajímavý právní problém vyvstává v případě, kdy umělá inteligence disponuje schopností strojového učení a dosahuje takové míry autonomie, že je pro uživatele její výtvor zcela nepředvídatelný. Většina systémů umělé inteligence dnes funguje na tzv. black box principu[12], což znamená, že způsob, jakým umělá inteligence na základě poskytnutých dat dospěla ke konkrétnímu rozhodnutí, je tajemstvím dokonce i pro jejího tvůrce[13].

Tvůrčí činnost tedy provádí přímo umělá inteligence a člověk do jejího kreativního procesu zasahuje minimálně, například prostřednictvím textových pokynů, které ale jistě nejsou dostatečné pro konstituování jeho autorství. Ostatně pokud bychom takový pokyn dali lidskému malíři, též by z nás autory neučinil.

Níže můžete vidět příklad obrázku vygenerovaného umělou inteligencí, konkrétně prostřednictvím Bing Image Creator od společnosti Microsoft[14], a to na základě mého textového pokynu: „Nakresli kyborga, který maluje obraz".

Je pravdou, že aby nám umělá inteligence vygenerovala výtvor, se kterým budeme spokojeni, vynaložíme na to určitý čas a práci. Domnívám se však, že se bude jednat pouze o činnost netvůrčí a mechanickou[15], nenaplňující pojmový znak tvůrčí činnosti autora. Ve výsledné podobě díla se totiž zrcadlí tvůrčí schopnosti umělé inteligence, neboť ta je tím, kdo činí kreativní rozhodnutí.[16]

I přes výše uvedené ale panuje v převážné části odborné literatury[17] a na půdě Evropské unie[18] shoda, že by nebylo vhodné přiznávat autorství, a tedy i právní subjektivitu, přímo umělé inteligenci.

Podle aktuálně platného autorského práva, ať už českého[19], evropského nebo amerického[20] nepožívá výtvor autonomně vygenerovaný umělou inteligencí autorskoprávní ochrany, a to z důvodu absence tvůrčí činnosti fyzické osoby.

Tento výtvor tak bude chráněn pouze na základě smluvních mechanismů působících inter partes. Podmínky použití mohou například stanovit povinnost uvádět umělou inteligenci jako zdroj výtvoru nebo zákaz jeho použití pro komerční účely.[21]

Pokud dospějeme k závěru, že taková ochrana není dostatečná, bude potřeba zavést novou kategorii děl vytvořených autonomními systémy umělé inteligence, přičemž autorství by bylo přiznáváno na základě fikce[22].

Inspirací nám v tomto může být britská úprava děl vytvořených počítačem za takových okolností, že zde chybí lidský autor díla.[23] Za autora se podle této úpravy považuje osoba, která učinila nezbytné kroky k vytvoření takového díla.[24]

Kdo bude touto osobou záleží na konkrétních okolnostech a kritériích, která zákonodárce zvolí pro přiřknutí autorství. Osobně se domnívám, že by za autora měla být považována osoba, jejíž kreativita se ve výsledném díle nejvíce odráží. Tuto osobu spatřuji v uživateli umělé inteligence, neboť ten má největší podíl na vzniku konkrétního díla. Uživatel navíc zpravidla tvůrci za možnost užívání softwaru zaplatí určitý finanční obnos a je otázkou, zda by měl motivaci takto činit, kdyby mu k výtvorům vytvořeným s pomocí tohoto softwaru nenáleželo autorské právo.

Závěrem už je snad jen vhodné uvést, že text tohoto článku byl sepsán zcela bez použití umělé inteligence.

Vítězný příspěvek soutěže o nejlepší článek s právní tematikou "Ukaž svou kreativitu X.", kterou pořádá CODEXIS ACADEMIA, ve spolupráci s redakcí právního portálu Právní prostor.cz a Svazem průmyslu a dopravy.

[1] Kaleagasi, Bartu. A New AI Can Write Music as Well as a Human Composer [online]. Futurism.com, 3. září 2017 [cit 23. března 2023]. Dostupné z: A New AI Can Write Music as Well as a Human Composer (futurism.com)

[3] TELEC, Ivo. In: TELEC, Ivo, TŮMA, Pavel. Autorský zákon, Komentář. 2. vydání. Praha: C.H. Beck, 2019, s. 91-92

[4] § 5 odst. 1 AutZ (zákon č. 121/2000 Sb., o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů)

[5] Takovou entitou mohou být kromě umělé inteligence rovněž zvířata (srov. známý případ Naruto vs. Slater, ve kterém soud řešil autorské právo k fotografii pořízené makakem)

[7] Nejvyšší soud: rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 10. 11. 2009, sp. zn. 30 Cdo 4924/2007, bod 15

[8] Soudní dvůr EU: Rozsudek ze dne 16. července 2009 Infopaq International A/S v. Danske Dagblades Forening, C-5/08, bod 34-37

[9] Soudní dvůr EU: Rozsudek ze dne 1. prosince 2011, Eva-Maria Painer v. Standard VerlagsGmbH a další, C-145/10, bod 88 a 89

[10] Usnesení Evropského parlamentu 2020/2015(INI) ze dne 20. října 2020, o právech duševního vlastnictví při vývoji technologií umělé inteligence, bod 14

[11] Tak tomu bylo např. v případě projektu The Next Rembrandt, kde byli programátoři těmi, kteří vytvářeli konkrétní dílo a činili kreativní rozhodnutí (např. upravovali vzdálenost očí), srov. The Next Rembrandt. [cit. 1. dubna 2023]. Dostupné z: https://www.nextrembrandt.com/

[15] TELEC, Ivo. In: TELEC, Ivo, TŮMA, Pavel. Autorský zákon, Komentář. 2. vydání. Praha: C.H. Beck, 2019, s. 17

[17] MACKO, Lukáš. Artificial Intelligence as a Challenge to Copyrith of the New Age. In: KLUČKA, Ján, BAKOŠOVÁ, Lucia, SISÁK, Ľuboslav (eds.). Artificial Intelligence from the Perspective of Law and Ethics: Contemporary Issues, Perspectives and Challenges. Prague: Leges, 2021, str. 139

[18] Usnesení Evropského parlamentu 2020/2015(INI) ze dne 20. října 2020, o právech duševního vlastnictví při vývoji technologií umělé inteligence, bod 13: „(...) v tomto ohledu se domnívá, že by nebylo vhodné, aby technologie umělé inteligence měly právní subjektivitu, a poukazuje na negativní dopad takové možnosti na pobídky pro lidské tvůrce"

[19] TELEC, Ivo. In: TELEC, Ivo, TŮMA, Pavel. Autorský zákon, Komentář. 2. vydání. Praha: C.H. Beck, 2019, s. 17

[22] Taková fikce přitom není našemu právnímu řádu cizí, na základě § 2 odst. 2 AutZ se poskytuje autorskoprávní ochrana i v něm vyjmenovaným výtvorům, které nenaplňují všechny pojmové znaky díla podle prvního odstavce

[23] Copyright, Designs and Patents Act 1988 (chapter 48, updated on November 26, 2020), section 178

# data[].attributes.attachment_link.title
Autorské právo k dílu vytvořenému za použití umělé inteligence

# data[].attributes.attachment_link.description
Se zpřístupněním umělé inteligence široké veřejnosti zažíváme další technologickou revoluci, která s sebou pro právo přináší nové výzvy. Jednou z nich je i otázka autorství k dílům vytvořeným umělou inteligencí nebo s její pomocí.

# data[].attributes.body
Prezentace s užitečnými příklady a odkazy, kterou používám na seminářích a webinářích.

# data[].attributes.body
Aktuální znění autorského zákona. Pozor, docela často se to mění.

# data[].attributes.attachment_link.description
Zákon č. 121/2000 Sb. - Zákon o právu autorském, o právech souvisejících s právem autorským a o změně některých zákonů (autorský zákon)

# data[].attributes.body
Videa na kanálu Videovýuka s Václavem Maněnou.

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.body
Často kladené otázky na Masarykově univerzitě v Brně. Jasně, stručně, pochopitelně.

# data[].attributes.attachment_link.title
Autorský zákon – Často kladené otázky | Elportál – E-learning na MU

# data[].attributes.attachment_link.description
Níže naleznete odpovědi na často kladené dotazy týkající se autorského zákona. Otázky a odpovědi jsou ovšem zobecněné a typizované a nelze je automaticky aplikovat na obdobné situace – každý případ má svá skutková specifika, a proto je v případě pochybností vhodné konzultovat situaci nejprve s příslušnou kontaktní osobu pro duševní vlastnictví na daném hospodářském středisku a e-techniky, kteří v komplikovanějších případech zajistí součinnost s PrO RMU.

# data[].attributes.headline
Mám na socálních sítích cizí autorská díla “pro osobní potřebu”. Co mi hrozí?

# data[].attributes.subject
Mám na socálních sítích cizí autorská díla “pro osobní potřebu”. Co mi hrozí?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
@365tipu - Jeden tip denně (po-pá), starší často aktualizované. Na Twitteru i Facebooku navíc pouštíme i nějaké ty tipy extra, co to nedají do velké článkové podoby.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Před pár dny jsem potkal jeden takový klasický případ. Kanál na YouTube a tam namluvené audioknihy, včetně obálek těch knih. Bez práv. Dotyčný argumentoval tím, že si to dělá pro sebe" a "nevydělává na tom".

Velmi častá omluva (nebo výmluva, záleží kdy a jak) v okamžiku, kdy se na něco takového přijde a dorazí nějaká ta výzva od právníka na upuštění od jednání nebo, ještě hůře, předžalobní výzva rovnou k zaplacení mnohdy ne příliš malých peněz.

Ano, můžete si namlouvat audioknihy pro osobní potřebu, ale pak to musí zůstat u vás v počítači či mobilu a nemůžete to veřejně šířit. Už vůbec ne tak, že si založíte kanál na YouTube či pořídíte Instagram/TikTok a tam to budete dávat.

Protože v tom okamžiku už šíříte autorská díla a pro něco takového musíte mít ošetřena autorská práva. Tedy od autorů, knihy, ilustrace, prostě všeho, mít svolení (smlouvu).

Nebudete-li to takto mít, tak vám hrozí v tom dobrém případě, že dostanete výzvu k ukončení protiprávního konání. V tom horším případě vás může čekat soud a náhrada škody. Což může být nakonec dost značná částka, protože peníze se tam počítají většinou poněkud absurdně. A opravdu vám nepomůže, že jste na tom nic nevydělali a že to bylo "pro osobní potřebu" či že to byl "jen koníček".

Osobní potřeba?

Osobní třeba, to je dost důležité vědět, je v zásadě určená tím, že si něco pořídíte/vytvoříte pro soukromé užití a nesmíte to sdílet s veřejnosti. A co navíc, musí jít o nekomerční účel. Sdílení s veřejností nicméně není to, že danou věc zpřístupníte úzkému okruhu rodiny a přátel.

V okamžiku kdy to ale pověsíte na volně/veřejně přístupný Youtube/TikTok/Instagram/Facebook (atd), tak už je to sdílení s veřejností.

TIP: A ne, nepomůže vám ani "fair use". Viz Co je to "fair use" (férové užití) a řídí se tím i evropské/české autorské právo?

Jak na to někdo přijde?

Nespoléhejte se na to, že snad váš YouTube kanál nikdo nezná a neobjeví. Vlastnící práv mají řadu mechanismů, které pomocí prostě "prohledávají" Internet, hlídají sociální sítě, nasdílené příspěvky, zkoumají zvukové stopy videí. A dříve nebo později se k vašemu obsahu dostanou.

Pro hudbu je to dokonce velmi snadné, přes tzv. Content ID systémy, kde na sociálních sítích i dalších platformách lze snadno identifikovat hudbu.

TIP: Mohu z Internetu (z Google) vzít fotku a použít ji?

Co dělají platformy s takovýmto obsahem?

Vedle postihů/stíhání od autorů (respektive od autorských organizací, které je zastupují) se zpravidla setkáte i s postihem od platforem, kde porušujete autorská práva.

Mohou vám například odstranit hudbu u videa

Mohou kompletně odstranit video či jiný obsah, který porušuje práva

A samozřejmě, při opakovaném porušování, přijdete o účet

Když nevíš, zeptej se právníka. Nebo AI

Dnes to máte snadné, můžete se prostě zeptat AI. Treba tak, že do ChatGPT hodíte titulek tohoto tipu. A dozvíte se vše podstatné (kompletní odpověď následuje):

Nahrávání cizích autorských děl na platformy jako YouTube, Instagram nebo TikTok, i když je to "pro osobní potřebu", může mít právní důsledky. České autorské právo chrání autory a jejich díla před neoprávněným užitím, šířením nebo zpřístupňováním veřejnosti bez souhlasu držitele práv.

I když zákon umožňuje vytvářet kopie pro osobní potřebu, toto se nevztahuje na zpřístupňování děl veřejnosti prostřednictvím internetu. Nahráním cizího díla na sociální sítě ho zpřístupňujete širokému publiku, což překračuje rámec osobní potřeby.
Možné důsledky mohou zahrnovat:

Odstranění obsahu: Platformy často reagují na stížnosti držitelů práv a mohou váš obsah odstranit.

Právní kroky: Držitelé autorských práv mohou požadovat náhradu škody nebo podniknout právní kroky.

Finanční sankce: Můžete být vystaveni pokutám nebo povinnosti uhradit škodu způsobenou porušením práv.

Trestní odpovědnost: V závažných případech může být porušení autorských práv posuzováno i jako trestný čin.

Doporučení:

Získejte souhlas: Pokud chcete sdílet cizí dílo, požádejte o svolení držitele autorských práv.

Využijte legální zdroje: Používejte obsah s licencí, která umožňuje sdílení (např. Creative Commons).

Vytvářejte vlastní obsah: Nejlepší způsob, jak se vyhnout porušení autorských práv, je tvořit a sdílet vlastní díla.

Je důležité respektovat autorská práva, abyste se vyhnuli možným právním problémům a podpořili spravedlivé užívání tvůrčího obsahu.

Další tipy týkající se autorského práva

Autorské právo Právo Sociální sítě

# data[].attributes.attachment_link.title
TIP#2804: Mám na YouTube/Instagramu/TikToku cizí autorská díla "pro osobní potřebu". Co mi hrozí? - @365tipu

# data[].attributes.attachment_link.description
Před pár dny jsem potkal jeden takový klasický případ. Kanál na YouTube a tam namluvené audioknihy, včetně obálek těch knih. Bez práv. Dotyčný argumentoval tím, že si to dělá pro sebe" a "nevydělává na tom".

# data[].attributes.body
Jak vybrat vhodnou licenci, proč je nutné citovat i díla s licencí Public domain a další užitečné informace, podané stručně a srozumitelně.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pokud se rozhodnete své dílo veřejně sdílet, je vhodné opatřit je licencí, aby uživatelé věděli, jakým způsobem mohou vaše data použít. České zákony neumožňují autorům vzdát se svých osobnostních práv, tedy použít tzv. waiver (např. licence CC0).

# data[].attributes.attachment_link.title
Pokyny k nárokování autorských práv na zvuk | Adobe Stock

# data[].attributes.attachment_link.description
Informace o tom, jak zpracovat nárokování autorských práv na YouTube

# data[].attributes.headline
Umělá inteligence nemůže vytvořit autorské dílo, konstatoval soud

# data[].attributes.subject
Umělá inteligence nemůže vytvořit autorské dílo, konstatoval soud

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autor: David Slížek s využitím DALL-E 3

Obrázek vytvořený umělou inteligencí na základě uživatelského zadání není autorským dílem. Vyplývá to z pravomocného rozsudku Městského soudu v Praze. Jde o jedno z prvních tuzemských rozhodnutí, které se k otázkám autorského práva a umělé inteligence vztahují.

Rozhodnutí z loňského října pod sp. zn. 10 C 13/2023 městský soud zpřístupnil na základě zákona o svobodném přístupu k informacím. Podle údajů v justiční databázi proti němu nebyl uplatněný opravný prostředek a je proto pravomocný.

Spor vyvolalo zveřejnění obrázku vytvořeného umělou inteligencí pražskou advokátní kanceláří Taubel Legal. Obrázek měl podle žalobce vzniknout na základě promptu: „vytvoř vizuální zobrazení dvou stran, které podepisují obchodní smlouvu ve formálním prostředí, například v konferenční místnosti nebo v kanceláři advokátní kanceláře v Praze. Ukaž pouze ruce." V řízení však tuto skutečnost žalobce neprokázal. Výsledný obrázek advokátní kancelář použila ve své webové prezentaci.

Grafiku napadl žalobce s tím, že on je jejím autorem. Domáhal se také zdržovacího a odstraňovacího nároku, tedy aby obrázek z webu zmizel, a aby dále s ním nebylo jakkoliv nakládáno. Žalobu městský soud v celém rozsahu zamítl.

Předně soud konstatoval, že „umělá inteligence sama o sobě nemůže být autorem (...), kdy autorem může být pouze fyzická osoba, kterou umělá inteligence zajisté není."

Obrázek vytvořený nástrojem AI pak podle soudu ani nepředstavuje autorské dílo podle § 2 autorského zákona, neboť nesplňuje pojmové znaky autorského díla. „Nejedná se o jedinečný výsledek tvůrčí činnosti fyzické osoby - autora. Žalobce sám osobně dílo nevytvořil, to vzniklo pomocí umělé inteligence, a v řízení bylo prokázáno, na základě jakého konkrétního zadání," uvádí se v odůvodnění rozsudku.

Soud se pak vyjádřil i k charakteru samotného zadání, které bylo podkladem pro následný obrázek vygenerovaný AI. „Lze hovořit o námětu díla či eventuální myšlence, které však samy o sobě nejsou autorským dílem," uzavírá soud.

Rozhodnutí považuje za důležité i advokátka věnující se právu v IT Petra Dolejšová.

První soudní vlaštovky k autorskému právu a AI jsou na světě. Městský soud v Praze obrázek vypromptovaný v DALL-E nevažuje za autorské dílo. Nevytvořil ho totiž člověk. Prompt pak soud považuje za námět. Ani ten ale z pohledu autorského práva není chráněný. ☝️#pravovAI
- Petra Dolejšová (@DolejsovaPetra) January 16, 2024

# data[].attributes.attachment_link.title
Umělá inteligence nemůže vytvořit autorské dílo, konstatoval soud - Lupa.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Obrázek vytvořený umělou inteligencí na základě uživatelského zadání není autorským dílem. Vyplývá to z pravomocného rozsudku Městského soudu v Praze...

# data[].attributes.headline
Generování grafiky ve stylu určitého autora

# data[].attributes.subject
Generování grafiky ve stylu určitého autora

# data[].attributes.body
Porušujete autorský zákon, když si necháte pomoci umělé inteligence vygenerovat obrázek ve stylu Josefa Lady? Vždyť přece neuplynulo 70 let od úmrtí autora! No, to máte pravdu, ale na tom vůbec nezáleží. Zjednodušeně řečeno chrání autorský zákon dílo, ne styl nebo náměty.

Čím je dobré se řídit:

Vytvářejte vždy nové dílo, které je pouze stylizováno po vzoru Lady.

Nepoužívejte žádný jeho konkrétní obraz ani postavu.

Nezaměňujte vytvořené dílo za originál.

Další užitečné informace najdete v článku Nový generátor obrázků od firmy OpenAI vs. autorská práva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Autorská práva a licence – co byste měli vědět? – PortálDigi

# data[].attributes.attachment_link.description
Obrázky, videa a další digitální data na internetu někomu patří. Nelze je stahovat a využívat k dalšímu publikování či dokonce vlastnímu obohacení. V edukačním videu ‚Autorská práva a licence – co byste měli vědět?’ vám vysvětlíme, jak funguje autorské právo a licence na internetu a na co byste si měli dát pozor.

# data[].attributes.headline
Zákonné a nezákonné užití učebnic, odborných publikací a literárních děl při výuce 

# data[].attributes.subject
Zákonné a nezákonné užití učebnic, odborných publikací a literárních děl při výuce 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Řízení školy | Mentor pro vaši ředitelnu

# data[].attributes.attachment_link.title
Zákonné a nezákonné užití učebnic, odborných publikací a literárních děl při výuce (otevřený článek)

# data[].attributes.attachment_link.description
Cílem článku je stručně okomentovat základní způsoby legálního užití autorských děl v praxi školy, a to v souvislosti se Stanoviskem k výkladu užití autorských děl ve školách z pohledu příslušných ustanovení autorského zákona zpracovaným Ústavem státu a práva AV ČR, v. v. i. [uvedené stanovisko je zpřístupněno na webových stránkách Svazu českých knihkupců a nakladatelů, z. s. (dále jen „Svaz“) [1]] a z něj vycházejícího sdělení Svazu rozeslaného ředitelům škol pod názvem Zákonné a nezákonné užití učebnic, odborných publikací a literárních děl při výuce (dále jen „Sdělení Svazu“). V článku se autoři zaměřují na užití autorského díla pedagogickým pracovníkem a školou pro vnitřní potřebu.[2]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Do autorských práv nezasahuje ten, kdo užije autorské dílo pro svou osobní potřebu a účelem není dosažení přímého nebo nepřímého hospodářského nebo obchodního výsledku. Toto „volné užití" platí i pro účely vzdělávání (§ 31 Aut.Z.). Při každém užití zveřejněného autorského díla je třeba dílo vždy citovat - uvést jméno autora, název a pramen.

Výjimky a omezení práva autorského lze uplatnit pouze:

ve zvláštních případech stanovených v autorském, příp. jiném zákoně (např. volná užití pro svou potřebu nebo zákonné licence)

pouze tehdy, pokud takové užití díla není v rozporu s běžným užitím díla (obsah básně užit k vědecké argumentaci)

ani jím nejsou nepřiměřeně dotčeny oprávněné zájmy autora (ochrana osobnosti - např. pomluva).

1. Musí autor, který chce ve své práci použít obrázek (graf, tabulku) z jiného autorského díla, požádat autora tohoto obrázku o svolení, nebo stačí obrázek použít a citovat?
Pokud jde o použití výsledků práce jiného autora pro osobní potřebu, ilustrační účely, výuku, či vědecké účely (nekomerční užití), jde o zpravidla o citaci dle § 31 autorského zákona a stačí citovat původní zdroj. Musí být ale splněny podmínky aplikace jednotlivých výjimek a omezení autorských práv, zejm. tzv. trojstupňový test (nesmí být v rozporu s běžným způsobem užití díla a nesmí být dotčeny nepřiměřeně oprávněné zájmy autora). Také je třeba zvážit rozsah použití cizích výsledků ve vlastní práci.

2. Může přednášející uvést jako součást svých materiálů odkaz na jiné materiály např. prezentace bez souhlasu jejich autora?
Odkaz na jiné materiály (autorská díla) není užitím díla, je-li vrámci citace dle § 31 autorského zákona, takže není třeba souhlas jejich autorů. Pokud jde o využití celé prezentace (tj. autorských děl) jiných autorů, může jít podle okolností o zveřejnění díla. Pak je třeba zjistit, kdo má majetková práva a požádat o jeho souhlas.

3. Použití doslovného textu z autorského díla
Není stanoveno kolik doslovného textu lze použít, zásadou je „odůvodněná míra" (§ 31 Aut.Z.). Záleží na rozsahu vlastního díla i na rozsahu použitého díla. Doporučuje se nezbytně nutný rozsah, cizí text by neměl být významnou částí vlastního textu. Vždy je nutné citovat. Pokud je účelem díla vytvořit kompilát, pak je možné texty použít celé (s příslušnou citací) a vysvětlit v textu účel jejich použití.

4. Jak by se měla označovat citovaná část např: uvozovky? proloženě?
Doslovná část použitá z jiného autorského díla se obvykle uvádí v uvozovkách a hned za ní následuje citace použitého pramenu, který se uvádí v seznamu použité literatury na konci práce. Nejde však o striktní pravidlo dle autorského zákona, ten vyžaduje především odlišení citovaného textu.

5. Použití vlastního doslovného překladu z autorského díla.
Platí stejné doporučení z předchozích bodů. Podmínkou je citování a užití díla jen v nezbytně nutném rozsahu.

6. Použití vlastního textu v dalších vlastních autorských dílech. Je možno ( nutno) v DP práci citovat vlastní BC práci?
Je nutné vždy citovat i své předchozí práce (autorská díla), jde o tzv. autocitace. Autorský zákon problém neřeší, jde o etický problém a platí stejné doporučení/zásada - doslovný text nebo překlad použít v nezbytném rozsahu, zásadně citovat v textu a uvést zdroj v seznamu literatury. Předchozí vlastní autorská díla mohou být východiskem nového díla, nejen opakováním (re-publikací) díla.

7. Je možno části PhD. poté publikovat či naopak vlastní publikace dát jako součást PhD. práce?
Celou disertační práci může autor publikovat za podmínek, že to není v rozporu se zájmy školy a autor neuzavřel se školou licenci, která to stanoví jinak (škola má nárok požadovat uzavření licence). Platí to i pro publikování části práce samostatně. Pak je ale třeba uvést, že jde o část disertační práce a citovat ji.

8. V roce 2005 jsem napsal kapitolu do knihy (vydáno v mezinárodní publikaci u Amazon). V současné době připravuji vysokoškolskou učebnici (publikovanou pravděpodobně mimo ČVUT), kde potřebuji téměř přesně stejný jen aktualizovaný obsah. Mohu kapitolu jen s drobnými změnami znovu použít? Jaké jsou zde možnosti? Jak se v takovém případě cituje?
Záleží především na smlouvě, kterou jste uzavřel s vydavatelem knihy v roce 2005 a na podmínkách, které byly v této smlouvě stanoveny. Použití celé kapitoly v jiné vlastní práci může hraničit s autorskou etikou (nepublikovat stejnou práci vícekrát). Také záleží na rozsahu znovu použité práce v novém autorském díle. To platí i pro použití cizích děl - autorský zákon říká „užití v odůvodněné míře". Pokud jde o citování, pak záleží na tom, jestli se užije přesné znění - pak se tato část obvykle dává do uvozovek, nebo novými slovy popsané řešení, výsledky atd. - pak se cituje v textu původní pramen, tedy ta dříve vydaná kniha. Vobou případech jde o autocitaci a původní pramen se uvádí v seznamu použité literatury.

9. Použití obrázků
Obrázek je autorské dílo, pokud splňuje jeho pojmové znaky (originálnost, výsledek tvůrčí činnosti autora, součást umění nebo vědy, vyjádření ve smyslově vnímatelné podobě). Neměl by se upravovat bez souhlasu autora (odporuje to jeho osobnostním právům). Změnou obrázku nevzniká nové autorské dílo, které by bylo možné považovat za původní a nemuselo se citovat. Obrázek by se měl použít v původním stavu a být citován, aby nebylo porušeno autorské právo jeho tvůrce. Je možné použít i jen část obrázku. Případný komentář (např. překlad názvosloví, měrných jednotek) by měl být uveden v textu nebo v poznámce pod čarou, ne změnou v obrázku - k tomu by bylo potřeba si vyžádat souhlas autora.

10. Problém \"kopírování\" - skenování obrázků z jiných zdrojů, z webu, ze skript či časopisů.
Častá praxe je, že si zkopíruji obrázek s minimální \"úpravou\", třeba jen překladem textu, či popisem. Do jaké míry je toto porušení autorských práv, sám často do prezentace toto použiji, třeba i v originále, ale jak je tomu v sylabech, které budou k dispozici na síti, či pak ve vytištěné podobě sborníku z konference apod. Chtěl jsem to doplnit, že v amerických knížkách je vždy uvedeno, nejen podle čeho je to upraveno, ale ještě s laskavým svolením atd., což v našich podmínkách se obvykle nedodržuje a nedovedu si to ani dost dobře představit, to bych obrázky do skript nikdy nedokončil. V podstatě jde o to, jak velkého prohřešku se dopustím, když se takový obrázek ocitne v oficiálním sborníku z konference (tam s nimi šetřím). Pokud to používám v prezentaci pro studenty, tak by se nemělo nic stát, ale občas se to někomu podaří danou prezentaci zkopírovat a ta pak koluje mezi studenty. Obecně je to v našich podmínkách stejně problém autorství (a jeho ochrany) sylabů, které umístím na fakultní síti.

Při použití pro osobní potřebu, ilustrační účely, pro výuku, pro vědecké účely platí zásada použití obrázku v originální podobě bez úprav a citování zdroje. Užití pro komerční účely vyžaduje souhlas autora. Cokoliv je součástí obrázku (i třeba popis), nemělo by být upravováno, ani překládáno. Popis v češtině může být uveden v textu vlastní práce, který předchází či následuje po použití obrázku jiného autora

Autorské zákony v jiných zemích se liší, zvláště mimo Evropu. Mohou tedy obsahovat i požadavek souhlasu autora s užitím jeho díla. Pokud byste publikoval v jiné zemi, je třeba prostudovat podmínky užívání děl jiných autorů ve Vašich pracích - obvykle jsou uvedeny v pokynech pro autory.

11. Použití grafů a tabulek
Graf a tabulka nejsou samy o sobě předmětem ochrany autorského práva, ale pokud jsou součástí autorského díla, vztahuje se na ně ochrana celého díla. Stejně jako obrázky, neměly by být měněny, doplňovány a je třeba je citovat. Pokud autor načerpá z cizího grafu údaje a podle nich vytvoří svůj vlastní graf, lze to udělat, ale musí citovat, ze kterého díla čerpal.

12. Použití autorského díla pro výuku
Při výuce (pro ilustrační účel) nebo při vědeckém výzkumu lze použít části i celá díla v „nezbytně nutné míře" a s povinností vždy citovat. Do díla lze zasahovat jen se souhlasem autora.

13. Nakládání s články získanými z databází
Články a rešerše získané zkomerčních databází zakoupených ČVUT nelze zpřístupňovat třetím osobám (další instituci) nebo prodávat. Bylo by to porušení licenčních smluv. Informace zdatabází se mohou použít pro vlastní vědeckou a vzdělávací činnost.

14. Komerční využití nalezených informací
Pokud se informace z autorských děl použijí k výdělečným účelům, je třeba si tato díla koupit. Knihovny a školy mají zákonnou výjimku pro užití těchto děl (pro osobní potřebu a pro výuku a k nekomerčním účelům - § 30 - 39 Aut.Z.). I když není v informačním pramenu (časopisu, webové stránce) způsob použití specifikován a jde o autorské dílo (originální, tvůrčí a vyjádřené ve smyslově vnímatelné podobě), platí ustanovení autorského zákona.

15. Mohu v prezentacích k výuce (a na konferenci) používat loga firem bez jejich souhlasu?
Ano, pokud jde o nekomerční užití, např. ilustrační účely, ne např. v obchodním styku.

# data[].attributes.body
Trojstupňový test je mezinárodně uznávané kritérium pro posouzení, zda výjimka z autorského práva nebo patentu splňuje zákonné požadavky. Je složen ze tří částí: 1) výjimka je povolena pouze ve zvláštních případech, 2) nesmí nepřiměřeně zasahovat do běžného užívání práva a 3) nesmí nepřiměřeně poškodit oprávněné zájmy vlastníka práva.

První stupeň: Omezení práva je přípustné jen ve zvláštních případech.

Druhý stupeň: Omezení nesmí být v rozporu s běžným užíváním práva.

Třetí stupeň: Omezení nesmí být nepřiměřeně na úkor oprávněných zájmů vlastníka práva, přičemž se bere zřetel i na zájmy třetích stran.