# data[].attributes.body
Hermeneutik fokuserer på fortolkningen af tekster og tegn indenfor samfundsvidenskaberne og humaniora. Den understreger vigtigheden af kontekst og den subjektive oplevelse af at forstå verden.

# data[].attributes.body
Fænomenologi beskæftiger sig med direkte oplevelser og bevidsthedens strukturer. Det er en tilgang, der søger at forstå menneskets oplevelse af verden uden at reducere disse oplevelser til enkle forklaringer.

# data[].attributes.body
Positivisme bygger på den opfattelse, at al reel viden kan opnås gennem videnskabelig metode og logisk og matematisk bevisførelse. Det er en søgen efter objektiv sandhed uafhængig af subjektiv indflydelse.

# data[].attributes.body
Socialkonstruktivisme anser viden og virkelighed som socialt konstruerede. Denne tilgang fremhæver, hvordan kulturelle, sociale og politiske kontekster påvirker vores forståelse og konstruktion af viden.

# data[].attributes.body
Videnskabsteori handler om den måde, vi mennesker forstår verden på.

En måde at forstå videnskabsteori på, kan være at forstille sig et stort stativ med forskellige briller. Hver række af briller præsentere en videnskabsteori. For hver rækker af briller er der et antal briller med forskellig styrker i. Disse repræsenterer de forskellige grene der findes i hver videnskabs teori.

Tager vi eksempelvis den klassiske Hornbrille kan vi sige den repræsenterer Fænomenologien og vælger vi brillen med styrken -3, repræsentere den fænomenologien som Hans-Georg Gadamer præsenterede den.

Brillerne bliver altså symbol for den måde vi ser verden på og dermed også den måde vi undersøger verden på.

Nogle gange kan der dog være behov for to eller flere par briller for at få et bedre overblik, og man kan derfor vælge at skiftet mellem forskellige brilletyper eller styrker. På samme måde, kan der skiftes mellem forskellige videnskabsteorier når man undersøger et fænomen.

# data[].attributes.body
Hermenutikken interesserer sig for et indefra-perspektiv og hermenutikken søger efter at opnå en forståelse for den enkeltes livsverden.

I hermenutikken anvendes begrebet forståelseshorisont, som er den måde individet oplever og forstår verden på. Oplevelsen og forståelsen af verden er farvet af mange ting såsom opvækst, religion, kultur, livserfaringer osv. Alle har deres forståelseshorisont og i hermenutikken søges der efter at opnå en horisontsammensmeltning, hvilket vil sige at opnår en så stor forståelse for den anden, at man til fulde forstå deres måde at se verden på.

I hermenutikken anerkendes forforståelse som et brugbart redskab. Forforståelsen om et fænomen bringes derfor i spil, når fænomenet undersøges.

Når der undersøges hermenutisk vil der være en fortolkningsproces, hvor der penduleres mellem fortolkning af forforståelse om fænomenet og den empiri og teori (viden) der erhverves og tilbage til forforståelsen, som gennem den nye viden er blevet nuanceret. Denne fremgangsmåde kaldes den hermenutiske spiral eller cirkel.

Fortolkningsprocessen betragtes som en måde at opnå horisontsammensmeltning.

# data[].attributes.body
Fænomenologi betyder læren om fænomener og er en teori om hvordan virkeligheden fremtræder for den menneskelige bevidsthed.

Fænomenologien bruger begrebet intentionalitet, der betyder at den menneskelige bevidsthed altid er rettet mod noget. Mennesket kan ikke slukke for sine tanker og tankerne vil altid være rettet mod noget.

Fænomenologien søger efter, at forstå hvordan fænomener optræder for dem der oplever dem. For at forstå dette, må der sættes parentes om forforståelsen af et fænomen.

At sætte parentes om forforståelsen, betyder ikke at den forsvinder. Det betyder man lægger det man ved om et fænomen væk og forsøger at få et billede af hvordan den anden ser og oplever fænomenet.

Det fænomenologien interessere sig for, er ikke hvordan verden objektivt ser ud, men hvordan den fremstår for mennesker.

For de fleste vil verden fremstå i et væld af farver og det vil derfor være deres forforståelse at verden er i farver. Verden kan dog fremstå ganske anderledes for en farveblind og for en fænomenolog vil det være væsentligt at få beskrevet den farveblindes verden, uden at bruge egen forforståelse.

# data[].attributes.body
Ifølge positivismen skal viden baseres på iagttagelser af den virkelige verden, det er altså ikke nok blot at sidde og tænke sig til tingende. Virkeligheden skal forklares ud fra erfaringer som skal kunne verificeres, dvs. det skal kunne afgøres om de er sande eller ej.

Den logiske positivisme opstod i det 20. århundrede som en gren af positivismen. For den logiske positivisme, er det væsentligt at der opstilles kriterier i forskning, som der holder forskningen fri for de mere filosofiske antagelser. De logiske positivister fandt derfor på verificeringsprincippet, der bekender at en sætning kun er meningsfuld såfremt den kan verificeres, dvs. det skal kunne afgøres om den er sand eller falsk.

Positivismen stræber efter, at forskningen ikke er afhængig af hvem der forsker.

Indenfor positivismen er der det stort fokus på at gøre tingede op i tal og en central ide at beskrive og derefter søge efter testbare årsager til at forstå effekterne, altså kvantificere.

# data[].attributes.body
I socialkonstruktivisme er der særligt fokus på den intersubjektive realitet, dvs. den måde hvorpå mennesker i fællesskab indretter sig og forstår verden sammen. Sproget har her en stor betydning, da vores virkelighed ifølge socialkonstruktivismen skabes gennem sproget og det er derfor interessant hvordan fænomener italersættes gennem sproget og tillægges en betydning.

# data[].attributes.body
Ankersen, P & Bächler, C (2023) Videnskabsteori skåret ud i pap. BoD - Books on demand.

Wahlgren, B., Jacobsen, B., Kauffmann, O., Madsen, M.B., & Schnack, K (2018). Videnskabsteori. Om viden og forskning i praksis (3. udg.). Hans Reitzels Forlag.

# data[].attributes.body
Videnskabsteorier er fundamentale for vores forståelse af videnskaben og den måde, vi udforsker verden omkring os. De giver os redskaber til at fortolke, analysere og værdsætte kompleksiteten af vores eksistens.