# data[].attributes.headline
Infrasunetele puternice sunt foarte periculoase.

# data[].attributes.subject
Infrasunetele puternice sunt foarte periculoase.

# data[].attributes.attachment_link.description
Join an activity with your class and find or create your own quizzes and flashcards.

# data[].attributes.attachment_link.title
A huge Concorde RC plane powered by two turbines.

# data[].attributes.body
Astazi infrasunetele pot fi produse de unele tipuri de turbine, avioane turboreactoare cum ar fi avionul Concorde.

# data[].attributes.body
Persoanele implicate in industria filmului au inteles repede ce avantaje pot trage de pe urma infrasunetelor. In 1985 , societatea de productie Universal Pictures a utilizat procedeul numit "sensurround" , pentru a crea atmosfera sonora din filmul "Earthquake". Infrasunete emise de niste dispozitive gigantice faceau sa vibreze scaunele spectatorilor, dandu-le senzatia ca se afla in inima cataclismului.

# data[].attributes.body
În pregătirea astronauților pentru misiunile speciale, cei de la NASA folosesc infrasunete. Intr-o cabină presurizată, au fost supuși la infrasunete oameni care,desi aveau o condiție fizică excelentă, au resimtit vibratii ale cutiei toracice, senzatii de sufocare, asociatte cu schimbări de ritm respiratoriu.

# data[].attributes.headline
Enigma celei mai mari explozii din istorie

# data[].attributes.subject
Enigma celei mai mari explozii din istorie

# data[].attributes.body
Tot pe seama actiunii infrasunetelor cercetatorii explica si senzationala distrugere a unei păduri siberiene in 1908, prin explozia in atmosfera a unui meteorit.
Cercetătorii calculează pot calcula prin infrasunete intensitatea unei explozii și cantitatea de explozibil care este utilizată.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În iunie 1908, o explozie uriașă zguduia Siberia. Trăsnet? Meteorit? Deflagrația și-a făcut simțite efectele până în Regatul Unit și chiar în Statele Unite! După ani de cercetări, tot nu știm care este originea acestui misterios cataclism. Iar oamenii de știință ruși tocmai au invalidat cea mai recentă ipoteză care fusese formulată în legătură cu „fenomenul Tunguska".
O minge de foc a traversat cerul Siberiei în acea noapte. Apoi, brusc, deasupra râului Tunguska are loc o explozie îngrozitoare, însoțită de o ploaie de pietre. Puținii martori care au putut descrie ce s-a întâmplat vorbesc de o scenă apocaliptică, pietrele cădeau din cer, pământul tremura, aerul devenise fierbinte. În acea noapte de 30 iunie 1908, tunguzii, un popor nomad ce trăia în această regiune deșertică a Siberiei Centrale, au crezut că mânia zeului Ogdi s-a abătut asupra Pământului. Unda seismică s-a simțit pe toată planeta. Praful degajat de explozie a format un nor care s-a ridicat până la 20 de kilometri înălțime, iar peste 80 de milioane de copaci, pe o suprafață de 2.000 de kilometri pătrați de taiga, sunt arși pur și simplu.

La acea vreme, explozia a fost înregistrată de seismografe: magnitudinea a fost evaluată între 4,5 și 5 pe scara Richter. În ceea ce privește puterea, a fost de 185 de ori mai mare decât cea a bombei care a distrus Hiroshima.

Nu sunt însă dovezi că au existat decese umane în timpul acestui eveniment, care a fost botezat „Tunguska".

Douăzeci de ani mai târziu, în 1927, un geolog sovietic, specializat în meteoriți, Leonid Kulik, lansează prima expediție către această regiune a Siberiei. Trecerea apocaliptică pe care o descoperă membrii expediției îi face să creadă că pagubele au fost făcute de unul dintre cei mai mari meteoriți. Totuși, nici urmă de crater. Kulik conchide că meteoritul a explodat înainte de a atinge solul.

Trei alte expediții, în 1928, 1930 și 1938 revin la locul catastrofei, dar nu reușesc să găsească elemente noi.
Un meteorit hibrid?
De atunci, circulă cele mai nebunești ipoteze: gaură neagră, fulger sferic, explozie de antimaterie și chiar atac al extratereștrilor! Aceștia din urmă ar fi provocat explozia meteoritului pentru a salva Terra!

Însă alte studii (mai serioase) se apleacă asupra compoziției acestui corp celest care ar fi intrat în contact cu atmosfera Pământului. În 1958, apoi în 1961, au fost studiate numeroase particule de metal și silicat. Rezultatul: ceea ce ar fi lovit Terra era o cometă al cărei nucleu era alcătuit din gaz înghețat și praf. S-a estimat că avea un diametru de 60 de metri și cântărea 60.000 de tone. Cum mare parte a componentelor sale s-au dispersat probabil în atmosferă în timpul exploziei, pe Pământ n-a căzut în cele din urmă decât o ploaie de diverse materii.

În 1990, o nouă echipă a prelevat picături de rășină din trunchiurile coniferelor din zona calamitată. Au fost descoperite astfel și mai multe microparticule, ceea ce i-a făcut pe oamenii de știință să spună în final că ar fi vorba despre un hibrid între un asteroid și o cometă, pentru că au găsit un amestec de rocă și gheață. Totuși, corpul ceresc nu părea să fi fost atât de masiv pentru a provoca un crater în momentul căderii.

Ani de zile, o echipă de oameni de știință italieni de la Universitatea din Bologna a încercat să valideze ipoteza meteoritului și a craterului inexistent. Printre ei, Luca Gasperini, cel care a descoperit că, de fapt, lacul Ceko nu era menționat în hărțile Siberiei datând din epoca țaristă. Echipa sa a plecat imediat pentru a analiza sedimentele de pe malul acestui lac. Au ajuns la concluzia că datează de cel puțin un secol și că materia densă și pietroasă găsită pe fundul lacului este, de fapt, restul din explozia meteoritului.

Potrivit ipotezei finale a lui Luca Gasperini, expusă într-un interviu acordat în 2007 pentru National Geographic, de fapt, două corpuri cerești au intrat în atmosferă. Unul a explodat la circa 8 kilometri deasupra Terrei și celălalt a căzut pe Pământ, provocând craterul în care s-a format apoi lacul Ceko.
Creștere spectaculoasă a vegetației
Recent, cercetătorii ruși din Societatea pentru Geografia Siberiei au pus la îndoială, însă, și această ipoteză. Au analizat sedimentele din partea cea mai adâncă a lacului, la peste 50 de metri. În opinia lor, eșantioanele prelevate au o vechime de 280 de ani, ceea ce înseamnă că lacul în mod sigur este mai vechi. Pentru că e clar că n-au putut extrage sedimentele din cele mai vechi straturi ale fundului lacului. „Lacul pare tânăr, dar nu suficient de tânăr pentru a fi craterul provocat de Tunguska", au declarat ei pentru The Siberian Times. Rezultatele complete ale studiului lor vor fi publicate în luna iulie.

Întrebarea legată de natura obiectului care a intrat în atmosfera terestră acum mai bine de un secol rămâne în continuare fără un răspuns ferm. Unii oameni de știință consideră că absența unui crater de impact nu e compatibilă cu ideea căderii unui asteroid sau meteorit.

Mai sunt și alte mistere în legătură cu Tunguska. Vegetația din apropierea epicentrului are o creștere spectaculoasă, de zece ori mai rapidă decât cea observată în restul regiunii. Unii specialiști sunt de părere că praful degajat de explozie a acționat ca un super-îngrășământ. Vegetația post-catastrofă se dovedește anormal de bogată în arsenic, iod, brom, zinc și telur. Oamenii de știință ruși au semnalat, de asemenea, și mutații genetice observate la insecte, dar acestea sunt rezultate contestate.
Care este diferența dintre cometă, asteroid și meteorit?
Între asteroid și meteorit mărimea este cea care variază. Un asteroid poate măsura între câțiva metri și câțiva kilometri. Rezultat din sistemul solar, este un corp celest alcătuit din roci, gheață și metale. Un meteorit este de ordin metric ca mărime. Intrarea sa în atmosferă provoacă o lumină intensă. În general, este vorba despre o bucată de asteroid sau de cometă. Cometele, la rândul lor, sunt corpuri rezultate din sistemul solar. Spre deosebire de asteroid și meteorit, cometa are un nucleu compus din gaz înghețat și praf. Când se apropie de Soare, în jurul ei se formează o atmosferă fină - este coama și coada cometei, uneori observabile de pe Terra.

(surse: The Siberian Times, Ouest-France)

# data[].attributes.attachment_link.title
Enigma celei mai mari explozii din istorie

# data[].attributes.attachment_link.description
În iunie 1908, o explozie uriașă zguduia Siberia. Trăsnet? Meteorit? Deflagrația și-a făcut simțite efectele până în Regatul Unit și chiar în Statele Unite! După ani de cercetări, tot nu știm care este originea acestui misterios cataclism. Iar oamenii de știință ruși tocmai au invalidat cea mai recentă ipoteză care fusese formulată în legătură cu „fenomenul Tunguska".

# data[].attributes.body
Pe 31 mai 2003, o echipă de cercetători din Marea Britanie a organizat un experiment la scară largă, expunând 700 de persoane la muzică însoțită de unde sonore de 17Hz generate de un subwoofer montat la 2 treimi de capătul unei țevi lungă de 7 metri. Concertul era susținut de 2 formații, fiecare cântând câte 4 melodii dintre care 2 conțineau sunete cu frecvența de 17Hz. Participanții nu au fost informați care piese conțin frecvențe de 17Hz pentru ca spectatorii să nu se concentreze pe o anumită piesă. Prezența infrasunetelor a determinat ca 22% din spectatori să experimenteze sentimente de anxietate, frică, depresie, supărare, fiori pe șira spinării și presiune pe cutia toracică. Cercetătorii au concluzionat că deși oamenii nu percep în mod conștient infrasunetele, ele pot influența oamenii să aibă sentimente negative și senzații ciudate.

Cercetătorii au realizat, în 2017, că la frecvența de 18,98 Hz, globul ocular vibrează, cauzând iluzii optice.

# data[].attributes.body
În timpul unui meci de tenis din Paris, o bubuitură puternică s-a auzit, efectul fiind creat de un avion supersonic. Acesta a spart bariera sunetului.

# data[].attributes.attachment_link.title
French Open -Wawrinka vs Koepfer match momentarily paused by Sonic Boom

# data[].attributes.body
Balenele, hipopotamii şi aligatorii folosesc infrasuntele pentru a comunica, în cazul balenelor distanţa ajungând la

câţiva kilometri. A fost sugerat că păsările călătoare folosesc infrasunetele generate în mod natural de curenţii de

aer ca ajutor în navigaţie. Elefanţii produc infrasunete care circulă prin pământ şi sunt simţite de alte turme prin picioare.Este cunoscut faptul că animalele pot percepe infrasuntele care circulă prin pământ şi pot servi ca un

semnal de avertizare. Un exemplu recent este tsunamiul din 2004 din Asia. Animalele au fost observate fugind cu mult înainte ca tsunamiul să ajungă pe coasta Asiei, însă nu se ştie dacă acesta este motivul exact deoarece anumiţi cercetători au sugerat că poate fi influenţa undelor electromagnetice şi nu a celor infrasonice care le-au determinat pe animale să fugă. Elefanţii sunt cunoscuţi pentru capacitatea lor de a auzi infrasunetele de la 3-4Km distanţă.

# data[].attributes.body
Infrasunetele sunt caracterizate de capacitatea acestora de a acoperi distanţe mari şi de a ocoli obstacole fără multă disipaţie. Acestea sunt utilizate în special în seismologie la studiul cutremurelor. Infrasunetele sunt cunoscute pentru capacitatea lor de a crea o stare de nelinişte, de a induce frică în oameni şi de a-i face pe aceştia să creadă că se întâmplă evenimente supranaturale.

Unele filme folosesc infrasunete pentru a dezorienta publicul .

# data[].attributes.body
Infrasunetele sunt sunetele cu frecvenţa cuprinsă între 0,001Hz şi 20Hz şi nu pot fi auzite de urechea umană.

# data[].attributes.body
INFRASUNETE

# data[].attributes.headline
Cum distrug undele electromagnetice ADN-ul

# data[].attributes.subject
Cum distrug undele electromagnetice ADN-ul

# data[].attributes.headline
De ce folosim scannere pe bază de unde mecanice (ultrasunete) în loc de cele pe bază de unde electromagnetice (radiografie)?

# data[].attributes.subject
De ce folosim scannere pe bază de unde mecanice (ultrasunete) în loc de cele pe bază de unde electromagnetice (radiografie)?

# data[].attributes.body
1. Sunt mai sigure față de radiografii, care pot să producă deformări ale ADN-ului (ambele unde au amplitudini mici, dar undele ultrasunetelor au frecvențe de 30 MHz, iar undele electromagnetice au frecvente de 10^20 Hz).
2. Prin ultrasunete sunt capturate mereu, în timpul scanării, imagini cu obiectul scanat, astfel încât pe ecran se poate observa mobilitatea organelor și a sângelui prin vasele de sânge.
3. Radiografiile sunt bune doar pentru scanarea țesuturilor dure.

# data[].attributes.body
Principiul de funcționare este similar ca în cazul liliacului, unde este emis un sunet si acesta se reflectă înapoi, transmițând semnale. În acest mod se formează imaginile.

# data[].attributes.headline
Principiul de funcționare al sonoscanner-ului

# data[].attributes.subject
Principiul de funcționare al sonoscanner-ului

# data[].attributes.body
Propagarea ultrasunetelor este utilizată la măsurarea distanțelor, a debitelor.
Liliecii utilizează ultrasunetele pentru orientarea în spațiu, prin emiterea unor semnale și recepționarea ecoului generat de obstacole.

# data[].attributes.body
Ultrasonografia, sinonimă cu ecografia sau sonografia, este o metodă imagistică care ajută la vizualizarea diferitor organe ale corpului uman. În prezent, reprezintă cea mai des utilizată metodă din imagistica medicală şi aceasta datorită numeroaselor avantaje de care dispune: nu este nocivă, este rapidă, simplă, sigură şi uşor de efectuat. Este informativă, dar şi destul de ieftină comparativ cu alte metode imagistice. Este neinvazivă, nedureroasă, nu are efecte adverse, întrucât utilizează ultrasunetele.

# data[].attributes.body
Testarea nedistructivă cu ultrasunete este o tehnică bine stabilită care utilizează unde sonore de înaltă frecvență pentru a localiza fisurile și alte defecte ascunse în metale, compozite și materiale plastice.

# data[].attributes.body
Ultrasunetele sunt folosite pentru a face găuri în materiale foarte dure, cum ar fi sticlă, diamante etc., Când ultrasunetele sunt trecute prin aceste materiale, se creează bule de aer. Aceste bule de aer se prăbușesc într-un interval scurt de timp, prin urmare o cantitate mai mare de presiune și temperatură este utilizată pentru tăiere și găurire.

# data[].attributes.body
Ele au de obicei intensitatea redusă. Ultrasunetele cu intensitate mare se obțin prin procedee electromecanice care se bazează pe fenomenul piezoelectric și / sau pe fenomenul magnetostricțiune

Pot fi generate, de asemenea, cu fluiere.

# data[].attributes.body
ULTRASUNETE

# data[].attributes.body
Ultrasunetele sunt vibrații mecanice cu frecvențe mai mari de 20.000 Hz.